# Uradni list C 68E/21.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 68E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5221. marec 2009 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 68E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5221. marec 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2007—2008Seje: 31. januar 2008SPREJETA BESEDILAZapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 68 E, 13.3.2008. |
| | RESOLUCIJE |
| | Četrtek, 31. januar 2008 |
| 2009/C 068E/01 | Evropski raziskovalni prostor: nove perspektiveResolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o Evropskem raziskovalnem prostoru: nove perspektive (2007/2187(INI)) | 1 |
| 2009/C 068E/02 | Razmere v IranuResolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o Iranu | 8 |
| 2009/C 068E/03 | Izid konference o podnebnih spremembah na BalijuResolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o izidu konference o podnebnih spremembah na Baliju (COP 13 in COP/MOP 3) | 13 |
| 2009/C 068E/04 | Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o akcijskem načrtu za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti (2007/2106(INI)) | 18 |
| 2009/C 068E/05 | Politika zmanjševanja neželenega prilova in odprave zavržkov v evropskem ribištvuResolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o politiki zmanjševanja neželenega prilova in odprave zavržkov v evropskem ribištvu (2007/2112(INI)) | 26 |
| 2009/C 068E/06 | Evropska strategija za RomeResolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o evropski strategiji za Rome | 31 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

Evropski parlamentZASEDANJE 2007—2008Seje: 31. januar 2008SPREJETA BESEDILAZapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 68 E, 13.3.2008.

Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 68 E, 13.3.2008.

RESOLUCIJE

Četrtek, 31. januar 2008

2009/C 068E/01

Evropski raziskovalni prostor: nove perspektiveResolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o Evropskem raziskovalnem prostoru: nove perspektive (2007/2187(INI))

1

2009/C 068E/02

Razmere v IranuResolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o Iranu

8

2009/C 068E/03

Izid konference o podnebnih spremembah na BalijuResolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o izidu konference o podnebnih spremembah na Baliju (COP 13 in COP/MOP 3)

13

2009/C 068E/04

Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o akcijskem načrtu za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti (2007/2106(INI))

18

2009/C 068E/05

Politika zmanjševanja neželenega prilova in odprave zavržkov v evropskem ribištvuResolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o politiki zmanjševanja neželenega prilova in odprave zavržkov v evropskem ribištvu (2007/2112(INI))

26

2009/C 068E/06

Evropska strategija za RomeResolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o evropski strategiji za Rome

31

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Četrtek, 31. januar 2008 |
| 2009/C 068E/07 | Naloge predsednika (razlaga člena 19 Evropskega parlamenta)Sklep Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o razlagi člena 19 Poslovnika Parlamenta o nalogah predsednika | 36 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Četrtek, 31. januar 2008

2009/C 068E/07

Naloge predsednika (razlaga člena 19 Evropskega parlamenta)Sklep Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o razlagi člena 19 Poslovnika Parlamenta o nalogah predsednika

36

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 31. januar 2008 |
| 2009/C 068E/08 | Kontrola oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih listin ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih listin s strani Bolgarije, Češke, Cipra, Madžarske, Latvije, Malte, Poljske, Romunije, Slovaške in Slovenije kot enakovrednih njihovim nacionalnim vizumom za namene tranzita prek njihovih ozemelj (KOM(2007)0508 — C6-0279/2007 — 2007/0185(COD)) | 37 |
| P6_TC1-COD(2007)0185Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 31. januarja 2008 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih listin s strani Bolgarije, Cipra in Romunije kot enakovrednih njihovim nacionalnim vizumom za namene tranzita prek njihovih ozemelj | 38 |
| 2009/C 068E/09 | Kontrola oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih dovoljenj za prebivanje, ki jih izdata Švica in Lihtenštajn ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe št. 896/2006/ES o vzpostavitvi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih dovoljenj za prebivanje, ki jih izdata Švica in Lihtenštajn, s strani držav članic za namen tranzita preko njihovih ozemelj (KOM(2007)0508 — C6-0280/2007 — 2007/0186(COD)) | 38 |
| P6_TC1-COD(2007)0186Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 31. januarja 2008 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe št. 896/2006/ES o vzpostavitvi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih dovoljenj za prebivanje, ki jih izdata Švica in Lihtenštajn, s strani držav članic za namen tranzita preko njihovih ozemelj | 39 |
| 2009/C 068E/10 | Statistični podatki o ribogojstvu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o predložitvi statističnih podatkov držav članic o ribogojstvu (KOM(2006)0864 — C6-0005/2007 — 2006/0286(COD)) | 39 |
| P6_TC1-COD(2006)0286Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 31. januarja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o predložitvi statističnih podatkov o ribogojstvu s strani držav članic in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 788/96 | 39 |
| 2009/C 068E/11 | Sodelovanje posebnih enot za posredovanje *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o pobudi Republike Avstrije z namenom sprejetja Sklepa Sveta o izboljšanju sodelovanja med posebnimi enotami za posredovanje držav članic Evropske unije v kriznih situacijah (15437/2006 — C6-0058/2007 — 2007/0803(CNS)) | 40 |
| 2009/C 068E/12 | Poštne storitev v Skupnosti ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/67/ES glede dokončnega oblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti (13593/6/2007 — C6-0410/2007 — 2006/0196(COD)) | 44 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Četrtek, 31. januar 2008

2009/C 068E/08

Kontrola oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih listin ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih listin s strani Bolgarije, Češke, Cipra, Madžarske, Latvije, Malte, Poljske, Romunije, Slovaške in Slovenije kot enakovrednih njihovim nacionalnim vizumom za namene tranzita prek njihovih ozemelj (KOM(2007)0508 — C6-0279/2007 — 2007/0185(COD))

37

P6_TC1-COD(2007)0185Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 31. januarja 2008 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih listin s strani Bolgarije, Cipra in Romunije kot enakovrednih njihovim nacionalnim vizumom za namene tranzita prek njihovih ozemelj

38

2009/C 068E/09

Kontrola oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih dovoljenj za prebivanje, ki jih izdata Švica in Lihtenštajn ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe št. 896/2006/ES o vzpostavitvi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih dovoljenj za prebivanje, ki jih izdata Švica in Lihtenštajn, s strani držav članic za namen tranzita preko njihovih ozemelj (KOM(2007)0508 — C6-0280/2007 — 2007/0186(COD))

38

P6_TC1-COD(2007)0186Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 31. januarja 2008 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe št. 896/2006/ES o vzpostavitvi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih dovoljenj za prebivanje, ki jih izdata Švica in Lihtenštajn, s strani držav članic za namen tranzita preko njihovih ozemelj

39

2009/C 068E/10

Statistični podatki o ribogojstvu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o predložitvi statističnih podatkov držav članic o ribogojstvu (KOM(2006)0864 — C6-0005/2007 — 2006/0286(COD))

39

P6_TC1-COD(2006)0286Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 31. januarja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o predložitvi statističnih podatkov o ribogojstvu s strani držav članic in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 788/96

39

2009/C 068E/11

Sodelovanje posebnih enot za posredovanje *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o pobudi Republike Avstrije z namenom sprejetja Sklepa Sveta o izboljšanju sodelovanja med posebnimi enotami za posredovanje držav članic Evropske unije v kriznih situacijah (15437/2006 — C6-0058/2007 — 2007/0803(CNS))

40

2009/C 068E/12

Poštne storitev v Skupnosti ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/67/ES glede dokončnega oblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti (13593/6/2007 — C6-0410/2007 — 2006/0196(COD))

44

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

Evropski parlamentZASEDANJE 2007—2008Seje: 31. januar 2008SPREJETA BESEDILAZapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 68 E, 13.3.2008.

Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 68 E, 13.3.2008.

RESOLUCIJE

Četrtek, 31. januar 2008

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 68/1

---

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o Evropskem raziskovalnem prostoru: nove perspektive (2007/2187(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 4. aprila 2007 z naslovom Evropski raziskovalni prostor: nove perspektive (KOM(2007)0161), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 4. aprila 2007 z naslovom Evropski raziskovalni prostor: nove perspektive (KOM(2007)0161),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta osebja Komisije (SEK(2007)0412), ki je spremni dokument k zgoraj navedeni zeleni knjigi Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta osebja Komisije (SEK(2007)0412), ki je spremni dokument k zgoraj navedeni zeleni knjigi Komisije,

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (1)(Sedmi okvirni program), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (1)(Sedmi okvirni program),

| — | ob upoštevanju Odločbe Sveta 2006/973/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Ljudje za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2006/973/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Ljudje za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2007 o prenosu znanja v prakso: široko zastavljena inovacijska strategija za EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2007 o prenosu znanja v prakso: široko zastavljena inovacijska strategija za EU (3),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za regionalni razvoj (A6-0005/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za regionalni razvoj (A6-0005/2008),

| A. | ker je Evropski svet med zasedanjem v Lizboni 23. in 24. marca 2000 podprl cilj oblikovanja evropskega raziskovalnega prostora, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropski svet med zasedanjem v Lizboni 23. in 24. marca 2000 podprl cilj oblikovanja evropskega raziskovalnega prostora,

| B. | ker se je Evropski svet na zasedanju v Barceloni 15. in 16. marca 2002 strinjal s ciljem, da se do leta 2010 skupni izdatki za razvoj in raziskave povečajo na 3 % BDP Unije (s tem, da bi dve tretjini moral prispevati zasebni sektor), |
| --- | --- |

B.

ker se je Evropski svet na zasedanju v Barceloni 15. in 16. marca 2002 strinjal s ciljem, da se do leta 2010 skupni izdatki za razvoj in raziskave povečajo na 3 % BDP Unije (s tem, da bi dve tretjini moral prispevati zasebni sektor),

| C. | ker je Sedmi okvirni program namenjen oblikovanju evropskega raziskovalnega prostora, |
| --- | --- |

C.

ker je Sedmi okvirni program namenjen oblikovanju evropskega raziskovalnega prostora,

| D. | ker bi morala oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora spremljati vzpostavitev evropskega visokošolskega prostora in evropskega prostora inovacij, kar bi zapolnilo tri stranice tako imenovanega trikotnika znanja, |
| --- | --- |

D.

ker bi morala oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora spremljati vzpostavitev evropskega visokošolskega prostora in evropskega prostora inovacij, kar bi zapolnilo tri stranice tako imenovanega trikotnika znanja,

| E. | ker evropski raziskovalni prostor vključuje tri poglavitne vidike: notranji trg za raziskave, v katerem raziskovalci, tehnologija in znanje lahko prosto krožijo, učinkovito usklajevanje nacionalnih in regionalnih raziskovalnih dejavnosti, programov in politik ter pobude, ki se izvajajo in financirajo na ravni EU, |
| --- | --- |

E.

ker evropski raziskovalni prostor vključuje tri poglavitne vidike: notranji trg za raziskave, v katerem raziskovalci, tehnologija in znanje lahko prosto krožijo, učinkovito usklajevanje nacionalnih in regionalnih raziskovalnih dejavnosti, programov in politik ter pobude, ki se izvajajo in financirajo na ravni EU,

| F. | ker je treba večje napore nameniti vsem vidikom raziskav EU, zlasti ko gre za usklajevanje: ljudem, infrastrukturi, organizacijam, financiranju, izmenjavi znanja in globalnemu sodelovanju, da bi se presegla razdrobljenost pri raziskavah EU in prepoznal njihov potencial, |
| --- | --- |

F.

ker je treba večje napore nameniti vsem vidikom raziskav EU, zlasti ko gre za usklajevanje: ljudem, infrastrukturi, organizacijam, financiranju, izmenjavi znanja in globalnemu sodelovanju, da bi se presegla razdrobljenost pri raziskavah EU in prepoznal njihov potencial,

| G. | ker zaposlitvene možnosti in pogoji dela mladih ne spodbujajo k vstopu v raziskovalni sektor, s čimer se tratijo dragoceni človeški viri, |
| --- | --- |

G.

ker zaposlitvene možnosti in pogoji dela mladih ne spodbujajo k vstopu v raziskovalni sektor, s čimer se tratijo dragoceni človeški viri,

| H. | ker financiranje raziskav in razvoja v EU še vedno daleč zaostaja za lizbonskim ciljem 3 % BDP, |
| --- | --- |

H.

ker financiranje raziskav in razvoja v EU še vedno daleč zaostaja za lizbonskim ciljem 3 % BDP,

| I. | ker je za oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora potreben širši pogled, ki bo vključeval vse zadevne vpletene strani, |
| --- | --- |

I.

ker je za oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora potreben širši pogled, ki bo vključeval vse zadevne vpletene strani,

| J. | ker so ženske na večini področij znanosti in inženirstva ter na odgovornih delovnih mestih še vedno nezadostno zastopane, |
| --- | --- |

J.

ker so ženske na večini področij znanosti in inženirstva ter na odgovornih delovnih mestih še vedno nezadostno zastopane,

| K. | ker prispevek zasebnega sektorja k raziskavam in razvoju v EU še vedno zaostaja v primerjavi z njegovimi neposrednimi konkurenti, |
| --- | --- |

K.

ker prispevek zasebnega sektorja k raziskavam in razvoju v EU še vedno zaostaja v primerjavi z njegovimi neposrednimi konkurenti,

Oblikovanje enotnega trga delovne sile za raziskovalce

| 1. | bi pozdravil skupno opredelitev raziskovalne kariere in vzpostavitev informacijskega sistema o zaposlovanju raziskovalcev in raziskovalni dejavnosti po vsej Evropi ter verjame, da bo to pripomoglo k doseganju višjih ravni v raziskovalni dejavnosti EU; |
| --- | --- |

1.

bi pozdravil skupno opredelitev raziskovalne kariere in vzpostavitev informacijskega sistema o zaposlovanju raziskovalcev in raziskovalni dejavnosti po vsej Evropi ter verjame, da bo to pripomoglo k doseganju višjih ravni v raziskovalni dejavnosti EU;

| 2. | poziva države članice in regije, naj v sektorjih raziskovanja in inovacij oblikujejo strategije za razvoj človeških in materialnih virov, kot so na primer nadgradnja in razpoložljivost raziskovalnih infrastruktur, povečanje finančne podpore in s tem mobilnosti raziskovalcev, lokalne pobude za privabljanje raziskovalcev, odstranjevanje pravnih, upravnih in jezikovnih ovir, izmenjava osebja in zagotavljanje dostopa za vse, zlasti za raziskovalke ter mlade raziskovalce; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice in regije, naj v sektorjih raziskovanja in inovacij oblikujejo strategije za razvoj človeških in materialnih virov, kot so na primer nadgradnja in razpoložljivost raziskovalnih infrastruktur, povečanje finančne podpore in s tem mobilnosti raziskovalcev, lokalne pobude za privabljanje raziskovalcev, odstranjevanje pravnih, upravnih in jezikovnih ovir, izmenjava osebja in zagotavljanje dostopa za vse, zlasti za raziskovalke ter mlade raziskovalce;

| 3. | močno podpira Evropsko listino za raziskovalce in Kodeks ravnanja pri njihovem zaposlovanju kot sredstvi, s katerima bi lahko dosegli, da bi evropski raziskovalni prostor postal privlačnejši za raziskovalce; poziva Komisijo, naj objavi stopnjo, do katere se listina in kodeks ravnanja izvajata v državah članicah; |
| --- | --- |

3.

močno podpira Evropsko listino za raziskovalce in Kodeks ravnanja pri njihovem zaposlovanju kot sredstvi, s katerima bi lahko dosegli, da bi evropski raziskovalni prostor postal privlačnejši za raziskovalce; poziva Komisijo, naj objavi stopnjo, do katere se listina in kodeks ravnanja izvajata v državah članicah;

| 4. | 4 poudarja, da je treba na področju raziskav vzpostaviti in uvesti enotno evropsko poklicno pot ter celosten sistem informiranja o prostih delovnih mestih in pogodbah o usposabljanju v sektorju raziskav v Evropi; meni, da je to bistvenega pomena za vzpostavitev enotnega trga dela za raziskovalce; |
| --- | --- |

4.

4 poudarja, da je treba na področju raziskav vzpostaviti in uvesti enotno evropsko poklicno pot ter celosten sistem informiranja o prostih delovnih mestih in pogodbah o usposabljanju v sektorju raziskav v Evropi; meni, da je to bistvenega pomena za vzpostavitev enotnega trga dela za raziskovalce;

| 5. | poudarja, da bi morali postopki zaposlovanja in napredovanja raziskovalcev postati povsem odprti in pregledni; poziva države članice, naj zagotovijo večjo uravnoteženost med moškimi in ženskami v komisijah za zaposlovanje in napredovanje; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi morali postopki zaposlovanja in napredovanja raziskovalcev postati povsem odprti in pregledni; poziva države članice, naj zagotovijo večjo uravnoteženost med moškimi in ženskami v komisijah za zaposlovanje in napredovanje;

| 6. | obžaluje, da se neto čezatlantski odliv naložb v raziskave in razvoj še vedno povečuje; poudarja pomen preprečevanja nadaljnjega odliva sposobnih evropskih raziskovalcev; poziva k sprejetju ustreznih ukrepov, s katerimi bi raziskovalce zadržali oziroma jih privedli nazaj v EU, predvsem z zagotovitvijo širokih možnosti za njihovo poklicno pot in privlačnih delovnih pogojev tako za moške in kot ženske; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da se neto čezatlantski odliv naložb v raziskave in razvoj še vedno povečuje; poudarja pomen preprečevanja nadaljnjega odliva sposobnih evropskih raziskovalcev; poziva k sprejetju ustreznih ukrepov, s katerimi bi raziskovalce zadržali oziroma jih privedli nazaj v EU, predvsem z zagotovitvijo širokih možnosti za njihovo poklicno pot in privlačnih delovnih pogojev tako za moške in kot ženske;

| 7. | podpira načrt za povečanje geografske, pa tudi medresorske mobilnosti raziskovalcev (na primer med univerzami in raziskovalnimi organizacijami ter med akademskim in poslovnim svetom), kar bi omogočilo izmenjavo znanja in prenos tehnologije; v ta namen poziva Komisijo in države članice, naj obogatijo podiplomske in doktorske programe s spodbujanjem skupnega nadzora raziskav v različnih državah, in naj razmislijo o uvedbi evropskih podoktorskih štipendij in izobraževalnih programov, ki bodo temeljili na zelo uspešnem programu Erasmus; |
| --- | --- |

7.

podpira načrt za povečanje geografske, pa tudi medresorske mobilnosti raziskovalcev (na primer med univerzami in raziskovalnimi organizacijami ter med akademskim in poslovnim svetom), kar bi omogočilo izmenjavo znanja in prenos tehnologije; v ta namen poziva Komisijo in države članice, naj obogatijo podiplomske in doktorske programe s spodbujanjem skupnega nadzora raziskav v različnih državah, in naj razmislijo o uvedbi evropskih podoktorskih štipendij in izobraževalnih programov, ki bodo temeljili na zelo uspešnem programu Erasmus;

| 8. | poudarja, da je dobro delujoči notranji trg pomemben za uspešen razvoj evropskega raziskovalnega območja in da je še posebej pomembno prosto kroženje raziskovalcev; obžaluje, da se raziskovalci še vedno soočajo z ovirami pri mobilnosti v EU; poziva k ukrepom za izboljšanje prostega pretoka raziskovalcev, še posebej z odpravo vseh preostalih prehodnih omejitev prostega gibanja delavcev, kot tudi z izboljšanjem raziskovalne infrastrukture EU; podpira ustanovitev Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT); |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je dobro delujoči notranji trg pomemben za uspešen razvoj evropskega raziskovalnega območja in da je še posebej pomembno prosto kroženje raziskovalcev; obžaluje, da se raziskovalci še vedno soočajo z ovirami pri mobilnosti v EU; poziva k ukrepom za izboljšanje prostega pretoka raziskovalcev, še posebej z odpravo vseh preostalih prehodnih omejitev prostega gibanja delavcev, kot tudi z izboljšanjem raziskovalne infrastrukture EU; podpira ustanovitev Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT);

| 9. | meni, da dostopa raziskovalcev do EU ne bi smele oteževati obstoječe nacionalne ovire, kot so nezadostno priznavanje pridobljenih socialnih pravic, davčne neugodnosti in težave s selitvijo družine; poziva države članice, naj svojo nacionalno zakonodajo na področju npr. javnopravnih delovnih razmerij oblikujejo tako, da bodo imeli raziskovalci iz držav članic in tretjih držav primerljive delovne pogoje in jim ne bo onemogočeno sprejemati raziskovalno delo; |
| --- | --- |

9.

meni, da dostopa raziskovalcev do EU ne bi smele oteževati obstoječe nacionalne ovire, kot so nezadostno priznavanje pridobljenih socialnih pravic, davčne neugodnosti in težave s selitvijo družine; poziva države članice, naj svojo nacionalno zakonodajo na področju npr. javnopravnih delovnih razmerij oblikujejo tako, da bodo imeli raziskovalci iz držav članic in tretjih držav primerljive delovne pogoje in jim ne bo onemogočeno sprejemati raziskovalno delo;

| 10. | opozarja, da bi bil eden od načinov za izboljšanje mobilnosti raziskovalcev morda uvedba raziskovalnih bonov, ki bi jih lahko uporabljali raziskovalci v drugih državah članicah, gostiteljskih institucijah in univerzah, z dodatnimi finančnimi sredstvi, ki bi jih tako ustvarili, pa bi prispevali k tekočim raziskavam, zanimivim za tuje raziskovalce; verjame, da se tako ne bi le povečal interes raziskovalnih institucij in univerz za gostujoče raziskovalce iz drugih držav članic in za privabljanje najbolj nadarjenih znanstvenikov, ampak bi to prispevalo tudi k razvoju centrov odličnosti, saj bi imeli najbolj privlačni raziskovalni programi in institucije možnost pritegniti več raziskovalcev in izboljšati svoj finančni položaj; meni, da bi morala ta izjemna podpora mobilnosti raziskovalcev potekati hkrati s sedanjimi shemami financiranja mobilnosti in da bi bila lahko dodeljena iz programov Sodelovanje in Zmogljivosti, ki so del Sedmega okvirnega programa; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da bi bil eden od načinov za izboljšanje mobilnosti raziskovalcev morda uvedba raziskovalnih bonov, ki bi jih lahko uporabljali raziskovalci v drugih državah članicah, gostiteljskih institucijah in univerzah, z dodatnimi finančnimi sredstvi, ki bi jih tako ustvarili, pa bi prispevali k tekočim raziskavam, zanimivim za tuje raziskovalce; verjame, da se tako ne bi le povečal interes raziskovalnih institucij in univerz za gostujoče raziskovalce iz drugih držav članic in za privabljanje najbolj nadarjenih znanstvenikov, ampak bi to prispevalo tudi k razvoju centrov odličnosti, saj bi imeli najbolj privlačni raziskovalni programi in institucije možnost pritegniti več raziskovalcev in izboljšati svoj finančni položaj; meni, da bi morala ta izjemna podpora mobilnosti raziskovalcev potekati hkrati s sedanjimi shemami financiranja mobilnosti in da bi bila lahko dodeljena iz programov Sodelovanje in Zmogljivosti, ki so del Sedmega okvirnega programa;

| 11. | poudarja, da je treba podpirati zlasti mlade raziskovalce, da se jim ob menjavi delovnega mesta znotraj EU ne ukine pomoč, ki jo prejemajo; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba podpirati zlasti mlade raziskovalce, da se jim ob menjavi delovnega mesta znotraj EU ne ukine pomoč, ki jo prejemajo;

| 12. | meni, da bi bilo treba regulativni okvir Skupnosti o prostem gibanju raziskovalcev v evropskem raziskovalnem prostoru okrepiti, da se olajša izdaja vizumov in delovnih dovoljenj za državljane tretjih držav; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi bilo treba regulativni okvir Skupnosti o prostem gibanju raziskovalcev v evropskem raziskovalnem prostoru okrepiti, da se olajša izdaja vizumov in delovnih dovoljenj za državljane tretjih držav;

| 13. | meni, da je treba uvesti posebne ukrepe za spodbujanje večjega sodelovanja pri vseh raziskovalnih dejavnostih in s tem občutno povišati delež žensk, ki se odločijo za raziskovalno kariero; |
| --- | --- |

13.

meni, da je treba uvesti posebne ukrepe za spodbujanje večjega sodelovanja pri vseh raziskovalnih dejavnostih in s tem občutno povišati delež žensk, ki se odločijo za raziskovalno kariero;

| 14. | meni, da je manjše zanimanje mlajših generacij za pridobitev znanstvene in tehnološke izobrazbe tesno povezano s pomanjkljivim sodelovanjem med zasebno in akademsko sfero; zato poziva države članice in Komisijo, naj si močneje prizadevajo za podpiranje okvirov sodelovanja med tema dvema sektorjema; |
| --- | --- |

14.

meni, da je manjše zanimanje mlajših generacij za pridobitev znanstvene in tehnološke izobrazbe tesno povezano s pomanjkljivim sodelovanjem med zasebno in akademsko sfero; zato poziva države članice in Komisijo, naj si močneje prizadevajo za podpiranje okvirov sodelovanja med tema dvema sektorjema;

| 15. | poziva k izmenjavi izkušenj med državami članicami, da bi razvili skladen pristop k spodbujanju udeležbe invalidov v raziskovanju, ki ga financira Skupnost, in povečali delež invalidnih oseb, ki izberejo in opravljajo raziskovalne poklice; |
| --- | --- |

15.

poziva k izmenjavi izkušenj med državami članicami, da bi razvili skladen pristop k spodbujanju udeležbe invalidov v raziskovanju, ki ga financira Skupnost, in povečali delež invalidnih oseb, ki izberejo in opravljajo raziskovalne poklice;

| 16. | meni, da bi morali javni in raziskovalni organi ter podjetja spodbujati ukrepe za uskladitev poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi morali javni in raziskovalni organi ter podjetja spodbujati ukrepe za uskladitev poklicnega in zasebnega življenja;

| 17. | poziva Komisijo, naj razišče, kako bi lahko v EU na vseh stopnjah izobraževanja izboljšali poučevanje naravoslovja; obžaluje pomanjkanje človeških virov pri dejavnostih raziskav in razvoja v mnogih državah članicah zaradi upada zanimanja mlajših generacij za izobraževanje in kariero na področju naravoslovja; zato predlaga sprožitev pobud, prek katerih se učenci seznanjajo z laboratorijskimi in terenskimi raziskavami; poleg tega predlaga, naj lokalni in regionalni organi spodbujajo aktivne in raziskovalne metode poučevanja z uporabo opazovanja in poskusov, pripravijo programe za izmenjavo učiteljev-raziskovalcev in podpirajo inovativne metode usposabljanja; meni, da bi zaradi hitrega razvoja znanosti lahko nastal prepad med običajnimi državljani ter znanstvenim in tehnološkim raziskovanjem; meni, da je treba spodbujati in podpirati dialog med znanstveniki in širšo družbo in da bi morali zato znanstveniki rezultate svojih raziskav pojasniti in vsem omogočiti dostop do njih; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj razišče, kako bi lahko v EU na vseh stopnjah izobraževanja izboljšali poučevanje naravoslovja; obžaluje pomanjkanje človeških virov pri dejavnostih raziskav in razvoja v mnogih državah članicah zaradi upada zanimanja mlajših generacij za izobraževanje in kariero na področju naravoslovja; zato predlaga sprožitev pobud, prek katerih se učenci seznanjajo z laboratorijskimi in terenskimi raziskavami; poleg tega predlaga, naj lokalni in regionalni organi spodbujajo aktivne in raziskovalne metode poučevanja z uporabo opazovanja in poskusov, pripravijo programe za izmenjavo učiteljev-raziskovalcev in podpirajo inovativne metode usposabljanja; meni, da bi zaradi hitrega razvoja znanosti lahko nastal prepad med običajnimi državljani ter znanstvenim in tehnološkim raziskovanjem; meni, da je treba spodbujati in podpirati dialog med znanstveniki in širšo družbo in da bi morali zato znanstveniki rezultate svojih raziskav pojasniti in vsem omogočiti dostop do njih;

| 18. | meni, da bi bilo treba izboljšati socialne razmere raziskovalcev, in sicer z možnostmi zaposlovanja njihovih partnerjev in zagotavljanjem podpore pri iskanju ustanov za nego in šolanje njihovih otrok; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi bilo treba izboljšati socialne razmere raziskovalcev, in sicer z možnostmi zaposlovanja njihovih partnerjev in zagotavljanjem podpore pri iskanju ustanov za nego in šolanje njihovih otrok;

Razvoj raziskovalnih infrastruktur na svetovni ravni

| 19. | pozdravlja napredek pri razvijanju raziskovalne infrastrukture po sprejetju načrta Evropskega strateškega foruma za raziskovalne infrastrukture; vendar verjame, da bi bilo treba zagotoviti, da se novi objekti in infrastrukture, ki se trenutno razvijajo, priključijo tistim, ki jih je Evropski strateški forum za raziskovalne infrastrukture opredelil kot takšne; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja napredek pri razvijanju raziskovalne infrastrukture po sprejetju načrta Evropskega strateškega foruma za raziskovalne infrastrukture; vendar verjame, da bi bilo treba zagotoviti, da se novi objekti in infrastrukture, ki se trenutno razvijajo, priključijo tistim, ki jih je Evropski strateški forum za raziskovalne infrastrukture opredelil kot takšne;

| 20. | opozarja, da bi bilo treba finančna sredstva za nove, vseevropske raziskovalne infrastrukture zagotoviti le v primerih neobstoja enakovredne nacionalne infrastrukture s podobnimi možnostmi dostopa za raziskovalce iz drugih držav članic; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da bi bilo treba finančna sredstva za nove, vseevropske raziskovalne infrastrukture zagotoviti le v primerih neobstoja enakovredne nacionalne infrastrukture s podobnimi možnostmi dostopa za raziskovalce iz drugih držav članic;

| 21. | poudarja vlogo in pomen raziskovalnih organizacij v evropskem raziskovalnem prostoru, skupaj z univerzami in agencijami za financiranje raziskav; poziva Komisijo, naj pred sprejemom načrta za skupno politiko in izvajanje v sodelovanju z regionalnimi oblastmi vzpostavi določeno stopnjo sodelovanja z nacionalnimi agencijami in raziskovalnimi organizacijami v Evropi; |
| --- | --- |

21.

poudarja vlogo in pomen raziskovalnih organizacij v evropskem raziskovalnem prostoru, skupaj z univerzami in agencijami za financiranje raziskav; poziva Komisijo, naj pred sprejemom načrta za skupno politiko in izvajanje v sodelovanju z regionalnimi oblastmi vzpostavi določeno stopnjo sodelovanja z nacionalnimi agencijami in raziskovalnimi organizacijami v Evropi;

| 22. | poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajni okvir in s tem omogoči ustvarjanje in delovanje velikih raziskovalnih organizacij in infrastruktur Skupnosti ter upošteva vključevanje obstoječih evropskih inštitucij in sporazumov, kot so Evropska organizacija za jedrske raziskave, Evropska vesoljska agencija in Evropski sporazum za razvoj fuzije, čeprav se je treba izogibati medvladnim pogodbam, ki so potrebne za uveljavljanje tovrstnih organizacij; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajni okvir in s tem omogoči ustvarjanje in delovanje velikih raziskovalnih organizacij in infrastruktur Skupnosti ter upošteva vključevanje obstoječih evropskih inštitucij in sporazumov, kot so Evropska organizacija za jedrske raziskave, Evropska vesoljska agencija in Evropski sporazum za razvoj fuzije, čeprav se je treba izogibati medvladnim pogodbam, ki so potrebne za uveljavljanje tovrstnih organizacij;

| 23. | obenem priporoča, da morajo biti organi iz držav z manj dinamičnim sektorjem raziskav, a z ustreznim raziskovalnim potencialom, polno vključeni v proces vzpostavitve vseevropske raziskovalne infrastrukture; |
| --- | --- |

23.

obenem priporoča, da morajo biti organi iz držav z manj dinamičnim sektorjem raziskav, a z ustreznim raziskovalnim potencialom, polno vključeni v proces vzpostavitve vseevropske raziskovalne infrastrukture;

| 24. | meni, da bi morali postopki odobritve velikih raziskovalnih infrastruktur vključevati dejavnosti raziskav in razvoja, informacijske tehnologije in operativne sklade, da bi zagotovili dolgoročne dejavnosti in trajen napredek; |
| --- | --- |

24.

meni, da bi morali postopki odobritve velikih raziskovalnih infrastruktur vključevati dejavnosti raziskav in razvoja, informacijske tehnologije in operativne sklade, da bi zagotovili dolgoročne dejavnosti in trajen napredek;

| 25. | priznava, da Evropski tehnološki inštitut (ETI) pomembno vpliva na krepitev raziskovalne infrastrukture Evropske unije; |
| --- | --- |

25.

priznava, da Evropski tehnološki inštitut (ETI) pomembno vpliva na krepitev raziskovalne infrastrukture Evropske unije;

| 26. | poziva Komisijo, naj podpre te tri vrste ustanov, da bi povečale svoje zmogljivosti in povezale svoje vire pri vzpostavljanju evropskega raziskovalnega prostora; cilj je postati vodilni v svetu na glavnih znanstvenih področjih; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj podpre te tri vrste ustanov, da bi povečale svoje zmogljivosti in povezale svoje vire pri vzpostavljanju evropskega raziskovalnega prostora; cilj je postati vodilni v svetu na glavnih znanstvenih področjih;

Krepitev raziskovalnih ustanov

| 27. | obžaluje, ker podatki o stroških za raziskovanje in razvoj kažejo, da povprečje v EU znaša samo 1,84 % BDP v primerjavi z 2,68 % v ZDA in 3,18 % na Japonskem in da ti stroški nihajo med 0,39 % v Romuniji in 0,4 % na Cipru ter 3,86 % na Švedskem; poudarja pomen rasti povprečne porabe, kot tudi rastoče stroške v določenih državah članicah; poudarja pomen večje osredotočenosti različnih razvojnih in raziskovalnih prizadevanj po vsej Uniji, še posebej zato, da bi omogočili prehod na digitalno gospodarstvo; verjame, da je to bistvenega pomena za pripravo ustreznih pogojev za doseganje znanja, ki bo temeljilo na gospodarstvu, h kakršnemu poziva lizbonska strategija; |
| --- | --- |

27.

obžaluje, ker podatki o stroških za raziskovanje in razvoj kažejo, da povprečje v EU znaša samo 1,84 % BDP v primerjavi z 2,68 % v ZDA in 3,18 % na Japonskem in da ti stroški nihajo med 0,39 % v Romuniji in 0,4 % na Cipru ter 3,86 % na Švedskem; poudarja pomen rasti povprečne porabe, kot tudi rastoče stroške v določenih državah članicah; poudarja pomen večje osredotočenosti različnih razvojnih in raziskovalnih prizadevanj po vsej Uniji, še posebej zato, da bi omogočili prehod na digitalno gospodarstvo; verjame, da je to bistvenega pomena za pripravo ustreznih pogojev za doseganje znanja, ki bo temeljilo na gospodarstvu, h kakršnemu poziva lizbonska strategija;

| 28. | priznava pomen regionalne razsežnosti evropskega raziskovalnega prostora in meni, da je razvoj regionalnih vzorcev pomemben način za doseganje kritične mase, povezovanje univerz, raziskovalnih ustanov in industrije ter vzpostavitev evropskih centrov odličnosti; meni, da bi bilo treba programe, namenjene raziskovalnemu potencialu in regijam znanja, ter strukturne sklade, ki spodbujajo raziskovalne in inovacijske zmožnosti regij, obravnavati kot bistveni prispevek ciljem sedmega okvirnega programa; |
| --- | --- |

28.

priznava pomen regionalne razsežnosti evropskega raziskovalnega prostora in meni, da je razvoj regionalnih vzorcev pomemben način za doseganje kritične mase, povezovanje univerz, raziskovalnih ustanov in industrije ter vzpostavitev evropskih centrov odličnosti; meni, da bi bilo treba programe, namenjene raziskovalnemu potencialu in regijam znanja, ter strukturne sklade, ki spodbujajo raziskovalne in inovacijske zmožnosti regij, obravnavati kot bistveni prispevek ciljem sedmega okvirnega programa;

| 29. | poudarja pomen nacionalnih in regionalnih kontaktnih točk pri krepitvi učinkov okvirnih programov in poziva k poglobitvi njihovega sodelovanja; |
| --- | --- |

29.

poudarja pomen nacionalnih in regionalnih kontaktnih točk pri krepitvi učinkov okvirnih programov in poziva k poglobitvi njihovega sodelovanja;

| 30. | poziva Komisijo, naj vzpostavi evropski forum, v katerem bodo sodelovali nacionalni predstavniki na visoki ravni, vključno z nacionalnimi raziskovalnimi sveti, ki jim je bila zaupana naloga, da določijo, razvijejo in podprejo pomembnejše vseevropske raziskovalne pobude, ter ustvari skupni sistem znanstvenih in tehničnih preverjanj, da bi se rezultati evropskih programov bolje izkoristili; verjame, da bi bilo koristno vzpostaviti zanesljiv sistem potrjevanja znanja ter metod analize, nadzora in podeljevanja certifikatov ter povezati najboljše evropske centre v mrežo; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj vzpostavi evropski forum, v katerem bodo sodelovali nacionalni predstavniki na visoki ravni, vključno z nacionalnimi raziskovalnimi sveti, ki jim je bila zaupana naloga, da določijo, razvijejo in podprejo pomembnejše vseevropske raziskovalne pobude, ter ustvari skupni sistem znanstvenih in tehničnih preverjanj, da bi se rezultati evropskih programov bolje izkoristili; verjame, da bi bilo koristno vzpostaviti zanesljiv sistem potrjevanja znanja ter metod analize, nadzora in podeljevanja certifikatov ter povezati najboljše evropske centre v mrežo;

| 31. | poziva Komisijo, naj z določitvijo ciljev, pravil delovanja in sistema financiranja zagotovi, da se bodo mreže odličnosti in spletne raziskovalne skupnosti medsebojno dopolnjevale; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj z določitvijo ciljev, pravil delovanja in sistema financiranja zagotovi, da se bodo mreže odličnosti in spletne raziskovalne skupnosti medsebojno dopolnjevale;

| 32. | poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja javna naročila, da bi dejavnosti na področju raziskav in razvoja na ravni EU podprli prek doslednejše uporabe javnih instrumentov in virov; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja javna naročila, da bi dejavnosti na področju raziskav in razvoja na ravni EU podprli prek doslednejše uporabe javnih instrumentov in virov;

| 33. | pozdravlja pobudo javnih raziskovalnih institucij in univerz za evropsko listino o intelektualni lastnini, ki jo je Evropski svet predlagal v Bruslju 21. in 22. junija 2007, pod pogojem, da bo na njeni podlagi nastal uporaben skupek pravil, ki bodo upoštevala zlasti potrebe po razvoju in prenosu znanstvenih spoznanj; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja pobudo javnih raziskovalnih institucij in univerz za evropsko listino o intelektualni lastnini, ki jo je Evropski svet predlagal v Bruslju 21. in 22. junija 2007, pod pogojem, da bo na njeni podlagi nastal uporaben skupek pravil, ki bodo upoštevala zlasti potrebe po razvoju in prenosu znanstvenih spoznanj;

| 34. | opozarja na vlogo malih in srednje velikih podjetij kot raziskovalnih ustanov; je prepričan, da je treba okrepiti njihovo sodelovanje pri projektih raziskav in razvoja na ravni EU v skladu s ciljem, po katerem je tem podjetjem namenjenih vsaj 15 % proračuna Sedmega raziskovalnega programa; |
| --- | --- |

34.

opozarja na vlogo malih in srednje velikih podjetij kot raziskovalnih ustanov; je prepričan, da je treba okrepiti njihovo sodelovanje pri projektih raziskav in razvoja na ravni EU v skladu s ciljem, po katerem je tem podjetjem namenjenih vsaj 15 % proračuna Sedmega raziskovalnega programa;

| 35. | meni, da mora biti močan sektor raziskav tesno povezan z inovacijami; zato je prepričan, da bi bilo treba predvideti konkretne ukrepe za vzpostavitev popolnoma integriranega evropskega prostora raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

35.

meni, da mora biti močan sektor raziskav tesno povezan z inovacijami; zato je prepričan, da bi bilo treba predvideti konkretne ukrepe za vzpostavitev popolnoma integriranega evropskega prostora raziskav in inovacij;

Izmenjava znanja

| 36. | je prepričan, da so naložbe v pobude za infrastrukturo, funkcionalnost in elektronske navzkrižne reference omogočile pomembne izboljšave na področju širjenja in uporabe znanstvenih informacij in da je Berlinska deklaracija o prostem dostopu do znanja na področju znanosti in humanističnih ved primer, kako so se z internetom pojavile priložnosti za eksperimentiranje z novimi modeli; poudarja pomen spoštovanja pravice avtorjev do izbire in pravic intelektualne lastnine, zagotavljanja nadaljnjih kakovostnih medsebojnih pregledov ter zanesljive in varne hrambe navedenih del ter vse vpletene strani spodbuja k skupnemu delu na pilotskih projektih, da bi ocenili učinek in izvedljivost alternativnih modelov, kot je razvoj prostega dostopa; |
| --- | --- |

36.

je prepričan, da so naložbe v pobude za infrastrukturo, funkcionalnost in elektronske navzkrižne reference omogočile pomembne izboljšave na področju širjenja in uporabe znanstvenih informacij in da je Berlinska deklaracija o prostem dostopu do znanja na področju znanosti in humanističnih ved primer, kako so se z internetom pojavile priložnosti za eksperimentiranje z novimi modeli; poudarja pomen spoštovanja pravice avtorjev do izbire in pravic intelektualne lastnine, zagotavljanja nadaljnjih kakovostnih medsebojnih pregledov ter zanesljive in varne hrambe navedenih del ter vse vpletene strani spodbuja k skupnemu delu na pilotskih projektih, da bi ocenili učinek in izvedljivost alternativnih modelov, kot je razvoj prostega dostopa;

| 37. | se strinja s konceptom odprte inovativnosti, ki ga podpira Komisija, in po katerem javni in zasebni sektor postaneta zaveznika in izmenjujeta znanje pod pogojem, da se razvije pravičen sistem, uravnotežen med prostim dostopom do znanstvenih rezultatov in njihovo uporabo v zasebnem sektorju (pravična delitev znanja); meni, da bi moralo biti pravilo, da mora industrija za uporabo javnega znanja plačati pošteno in pravično nadomestilo, uradno priznano; |
| --- | --- |

37.

se strinja s konceptom odprte inovativnosti, ki ga podpira Komisija, in po katerem javni in zasebni sektor postaneta zaveznika in izmenjujeta znanje pod pogojem, da se razvije pravičen sistem, uravnotežen med prostim dostopom do znanstvenih rezultatov in njihovo uporabo v zasebnem sektorju (pravična delitev znanja); meni, da bi moralo biti pravilo, da mora industrija za uporabo javnega znanja plačati pošteno in pravično nadomestilo, uradno priznano;

| 38. | je prepričan, da so pravna negotovost in visoki stroški, ki v tem času vladajo na področju pravic intelektualne lastnine, pomemben dejavnik drobitve raziskovalnih prizadevanj v Evropi; zato poziva Komisijo, naj pripravi oceno vpliva različnih pravnih instrumentov, ki bi se jih lahko uporabilo za zmanjšanje obstoječih ovir za prenos znanja znotraj evropskega raziskovalnega prostora; ugotavlja, da so lahko ustrezno prijavljeni izumi pomemben vir znanja in da zakonodaja o zaščiti pravic intelektualne lastnine, vključno s patentnim pravom EU, ne sme biti ovira za širjenje znanja; poudarja ključni pomen vzpostavitve patenta Skupnosti in visokokakovostnega, stroškovno učinkovitega in inovacijam prijaznega sodnega sistema za evropske patente, ki spoštuje pristojnosti Sodišča Evropskih skupnosti; je seznanjen s sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izboljšanju patentnega sistema v Evropi (KOM(2007)0165); ugotavlja, da bo doseženi pravni okvir bolje spodbujal vključevanje zasebnih podjetij v raziskave in okrepil položaj evropskih inovatorjev na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

38.

je prepričan, da so pravna negotovost in visoki stroški, ki v tem času vladajo na področju pravic intelektualne lastnine, pomemben dejavnik drobitve raziskovalnih prizadevanj v Evropi; zato poziva Komisijo, naj pripravi oceno vpliva različnih pravnih instrumentov, ki bi se jih lahko uporabilo za zmanjšanje obstoječih ovir za prenos znanja znotraj evropskega raziskovalnega prostora; ugotavlja, da so lahko ustrezno prijavljeni izumi pomemben vir znanja in da zakonodaja o zaščiti pravic intelektualne lastnine, vključno s patentnim pravom EU, ne sme biti ovira za širjenje znanja; poudarja ključni pomen vzpostavitve patenta Skupnosti in visokokakovostnega, stroškovno učinkovitega in inovacijam prijaznega sodnega sistema za evropske patente, ki spoštuje pristojnosti Sodišča Evropskih skupnosti; je seznanjen s sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izboljšanju patentnega sistema v Evropi (KOM(2007)0165); ugotavlja, da bo doseženi pravni okvir bolje spodbujal vključevanje zasebnih podjetij v raziskave in okrepil položaj evropskih inovatorjev na mednarodni ravni;

| 39. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami ustanovi Evropski forum, na katerem bi lahko usklajevali evropsko in nacionalno sodelovanje civilne družbe pri razpravi o znanosti, raziskovanju in tehnologiji; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami ustanovi Evropski forum, na katerem bi lahko usklajevali evropsko in nacionalno sodelovanje civilne družbe pri razpravi o znanosti, raziskovanju in tehnologiji;

| 40. | meni, da bi morala biti znotraj evropskega raziskovalnega prostora Skupna raziskovalna središča uporabljena kot neodvisne, nevtralne, znanstvene in tehnične strukture na visoki ravni, ki ponujajo skupno strokovno pomoč institucijam EU in podpirajo postopke za sprejemanje odločitev o bistvenih vprašanjih (kakovost življenja, varnost hrane, okolje, varstvo potrošnikov itd.); |
| --- | --- |

40.

meni, da bi morala biti znotraj evropskega raziskovalnega prostora Skupna raziskovalna središča uporabljena kot neodvisne, nevtralne, znanstvene in tehnične strukture na visoki ravni, ki ponujajo skupno strokovno pomoč institucijam EU in podpirajo postopke za sprejemanje odločitev o bistvenih vprašanjih (kakovost življenja, varnost hrane, okolje, varstvo potrošnikov itd.);

| 41. | verjame, da bi lahko z obnovo podpore in spodbujanja njihovih dejavnosti ter z osredotočanjem na optimiziranje koristi od njihovih struktur skupna raziskovalna središča promovirala resnično evropske priložnosti na področju usposabljanja in mobilnosti mladih raziskovalcev; |
| --- | --- |

41.

verjame, da bi lahko z obnovo podpore in spodbujanja njihovih dejavnosti ter z osredotočanjem na optimiziranje koristi od njihovih struktur skupna raziskovalna središča promovirala resnično evropske priložnosti na področju usposabljanja in mobilnosti mladih raziskovalcev;

Optimizacija raziskovalnih programov in prednostnih nalog

| 42. | meni, da je primerno uvesti načelo vzajemnega odpiranja nacionalnih programov udeležencem iz drugih držav članic, ker bi bil tako narejen korak naprej pri izmenjavi informacij o obstoječih nacionalnih programih in bi se spodbudilo ocenjevanje nacionalnih raziskovalnih dejavnosti na mednarodnih forumih; |
| --- | --- |

42.

meni, da je primerno uvesti načelo vzajemnega odpiranja nacionalnih programov udeležencem iz drugih držav članic, ker bi bil tako narejen korak naprej pri izmenjavi informacij o obstoječih nacionalnih programih in bi se spodbudilo ocenjevanje nacionalnih raziskovalnih dejavnosti na mednarodnih forumih;

| 43. | ugotavlja, da se mnoge države članice – zlasti tiste, katerih razvoj in raziskave so manj razviti – bojijo bega možganov znotraj EU; poziva k ukrepom, ki bi to preprečili tako, da bi se nacionalne raziskovalne politike med seboj dopolnjevale in ne tekmovale, zlasti zato, da bi spodbujali usklajevanje virov in preprečevali njihovo podvajanje in razpršenost; |
| --- | --- |

43.

ugotavlja, da se mnoge države članice – zlasti tiste, katerih razvoj in raziskave so manj razviti – bojijo bega možganov znotraj EU; poziva k ukrepom, ki bi to preprečili tako, da bi se nacionalne raziskovalne politike med seboj dopolnjevale in ne tekmovale, zlasti zato, da bi spodbujali usklajevanje virov in preprečevali njihovo podvajanje in razpršenost;

| 44. | meni, da je vredno raziskati možnosti, ki jih ponuja mehanizem spremenljive geometrije, kot primernega načina za razvoj ustrezne prožnosti uresničevanja tematskih programov; |
| --- | --- |

44.

meni, da je vredno raziskati možnosti, ki jih ponuja mehanizem spremenljive geometrije, kot primernega načina za razvoj ustrezne prožnosti uresničevanja tematskih programov;

| 45. | poudarja, da je treba okrepiti dopolnjevanje med financiranjem raziskav na EU in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je treba okrepiti dopolnjevanje med financiranjem raziskav na EU in nacionalni ravni;

| 46. | verjame, da bi se moralo začeti financirati odpiranje nacionalnih raziskovalnih programov za vse raziskovalce v državah članicah, zlasti na področju temeljnih ali tako imenovanih pionirskih raziskav; |
| --- | --- |

46.

verjame, da bi se moralo začeti financirati odpiranje nacionalnih raziskovalnih programov za vse raziskovalce v državah članicah, zlasti na področju temeljnih ali tako imenovanih pionirskih raziskav;

| 47. | ugotavlja, da bi morale lokalne in regionalne oblasti sodelovati pri oblikovanju raziskavam prijaznega okvira, da bi morale občutno prispevati k vzpostavitvi evropskega raziskovalnega prostora ter da bi bilo to uresničljivo prek programov financiranja Skupnosti, kot je Sedmi okvirni program, občuten napredek pa bi lahko bil dosežen tudi z dogovorjenimi programi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; zlasti meni, da je treba nemudoma okrepiti zmogljivosti za raziskave in razvoj v znanstveno šibkejših regijah s kombinirano uporabo sredstev iz strukturnih skladov in Sedmega okvirnega programa, pa tudi z nacionalnimi in regionalnimi naložbami, da bi med drugim učinkovito prisluhnili lokalnim potrebam po raziskavah, ki jih narekuje družba; |
| --- | --- |

47.

ugotavlja, da bi morale lokalne in regionalne oblasti sodelovati pri oblikovanju raziskavam prijaznega okvira, da bi morale občutno prispevati k vzpostavitvi evropskega raziskovalnega prostora ter da bi bilo to uresničljivo prek programov financiranja Skupnosti, kot je Sedmi okvirni program, občuten napredek pa bi lahko bil dosežen tudi z dogovorjenimi programi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; zlasti meni, da je treba nemudoma okrepiti zmogljivosti za raziskave in razvoj v znanstveno šibkejših regijah s kombinirano uporabo sredstev iz strukturnih skladov in Sedmega okvirnega programa, pa tudi z nacionalnimi in regionalnimi naložbami, da bi med drugim učinkovito prisluhnili lokalnim potrebam po raziskavah, ki jih narekuje družba;

| 48. | ugotavlja, da ciljev lizbonske strategije ni mogoče doseči, ne da bi se v raziskovalne dejavnosti močneje vključil zasebni sektor; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za izboljšanje spodbud za zasebni sektor, da bi ta vlagal v raziskave in pri njih sodeloval; se strinja s stališčem, da je potrebno razviti vodilno vlogo Evrope na tehnološko intenzivnih trgih ob podpori strogih standardov zaščite intelektualne lastnine; meni, da je zato potrebno znotraj tržišč, ki dobro delujejo, razširiti javno-zasebno partnerstvo; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja, da ciljev lizbonske strategije ni mogoče doseči, ne da bi se v raziskovalne dejavnosti močneje vključil zasebni sektor; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za izboljšanje spodbud za zasebni sektor, da bi ta vlagal v raziskave in pri njih sodeloval; se strinja s stališčem, da je potrebno razviti vodilno vlogo Evrope na tehnološko intenzivnih trgih ob podpori strogih standardov zaščite intelektualne lastnine; meni, da je zato potrebno znotraj tržišč, ki dobro delujejo, razširiti javno-zasebno partnerstvo;

| 49. | poziva države članice, naj na nacionalni in regionalni ravni zagotovijo najboljše možno financiranje raziskovalnih dejavnosti, opredeljenih v operativnih programih, ter učinkovito izmenjavo dobre prakse in sodelovanje med regijami; ugotavlja, da primeri dobrih praks, učinkoviti v eni regiji, ne morejo biti brez sprememb preneseni v katerokoli drugo regijo; zato vztraja na specifični naravi ocen, opravljenih na regionalni ravni z uporabo zanesljivih, preglednih in vsesplošno sprejetih kazalnikov; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice, naj na nacionalni in regionalni ravni zagotovijo najboljše možno financiranje raziskovalnih dejavnosti, opredeljenih v operativnih programih, ter učinkovito izmenjavo dobre prakse in sodelovanje med regijami; ugotavlja, da primeri dobrih praks, učinkoviti v eni regiji, ne morejo biti brez sprememb preneseni v katerokoli drugo regijo; zato vztraja na specifični naravi ocen, opravljenih na regionalni ravni z uporabo zanesljivih, preglednih in vsesplošno sprejetih kazalnikov;

| 50. | poudarja, da je pomembno sprostiti raziskovalne zmogljivosti vseh evropskih regij, kar je eden izmed načinov za izboljšanje konkurenčnosti evropskih raziskav; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je pomembno sprostiti raziskovalne zmogljivosti vseh evropskih regij, kar je eden izmed načinov za izboljšanje konkurenčnosti evropskih raziskav;

| 51. | meni, da bi bilo treba posodobiti oblike in instrumente sodelovanja, in jih prilagoditi ciljem Evropskega raziskovalnega prostora; priporoča, naj se nadalje razvijajo pobude, kot je evropsko sodelovanje na področju znanstvenih in tehničnih raziskav ter vseevropsko omrežje za tržno usmerjene industrijske raziskave in razvoj (Eureka); |
| --- | --- |

51.

meni, da bi bilo treba posodobiti oblike in instrumente sodelovanja, in jih prilagoditi ciljem Evropskega raziskovalnega prostora; priporoča, naj se nadalje razvijajo pobude, kot je evropsko sodelovanje na področju znanstvenih in tehničnih raziskav ter vseevropsko omrežje za tržno usmerjene industrijske raziskave in razvoj (Eureka);

| 52. | priznava vlogo, ki jo imajo mreže odličnosti pri ustvarjanju evropskega raziskovalnega prostora s trajnostno integracijo, kar onemogoča razprševanje raziskovalnih prizadevanj, in poziva Komisijo, naj še naprej podpira uspešne mreže, da bi dosegli ta cilj; |
| --- | --- |

52.

priznava vlogo, ki jo imajo mreže odličnosti pri ustvarjanju evropskega raziskovalnega prostora s trajnostno integracijo, kar onemogoča razprševanje raziskovalnih prizadevanj, in poziva Komisijo, naj še naprej podpira uspešne mreže, da bi dosegli ta cilj;

| 53. | poudarja, da bi lahko usmerjeno sodelovanje na področju raziskav in razvoja ustvarilo velike možnosti za vodilno vlogo Evrope na tem področju v svetovnem merilu; zato poziva, naj se nacionalni in regionalni raziskovalni sistemi povežejo z evropskimi in drugimi mrežami, vendar naj ob tem zlasti zagotavljajo skladnost nacionalnih in regionalnih raziskovalnih programov in prednostnih nalog evropskega interesa, kot je EIT, ter s tem v zvezi poziva Komisijo, naj prepozna pomen, ki ga imajo prostorske in regionalne znanosti za ozemeljsko kohezijo, s posebnim upoštevanjem programa Evropskega omrežja za opazovanje prostorskega planiranja (ESPON) 2013; verjame, da bi bilo treba razviti ozemeljsko sodelovanje, ki bi bilo sredstvo za dosego kritične mase in priprava na internacionalizacijo; poziva države članice, naj odpravijo upravne ovire na mejah, ki onemogočajo sodelovanje med znanstvenimi ustanovami; priporoča metodo odprtega sodelovanja za primerjanje najboljših nacionalnih praks na tem področju; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da bi lahko usmerjeno sodelovanje na področju raziskav in razvoja ustvarilo velike možnosti za vodilno vlogo Evrope na tem področju v svetovnem merilu; zato poziva, naj se nacionalni in regionalni raziskovalni sistemi povežejo z evropskimi in drugimi mrežami, vendar naj ob tem zlasti zagotavljajo skladnost nacionalnih in regionalnih raziskovalnih programov in prednostnih nalog evropskega interesa, kot je EIT, ter s tem v zvezi poziva Komisijo, naj prepozna pomen, ki ga imajo prostorske in regionalne znanosti za ozemeljsko kohezijo, s posebnim upoštevanjem programa Evropskega omrežja za opazovanje prostorskega planiranja (ESPON) 2013; verjame, da bi bilo treba razviti ozemeljsko sodelovanje, ki bi bilo sredstvo za dosego kritične mase in priprava na internacionalizacijo; poziva države članice, naj odpravijo upravne ovire na mejah, ki onemogočajo sodelovanje med znanstvenimi ustanovami; priporoča metodo odprtega sodelovanja za primerjanje najboljših nacionalnih praks na tem področju;

| 54. | meni, da je potreben širši pristop k določanju prednostnih nalog za strateške odločitve o javnem financiranju in da bi, med drugim, evropskim tehnološkim platformam in skupnim tehnološkim pobudam koristilo večje vključevanje s strani javnih in zasebnih organizacij, kot so univerze, raziskovalne organizacije ter mala in srednje velika podjetja, saj bi na ta način lahko razvili dolgoročne strategije; |
| --- | --- |

54.

meni, da je potreben širši pristop k določanju prednostnih nalog za strateške odločitve o javnem financiranju in da bi, med drugim, evropskim tehnološkim platformam in skupnim tehnološkim pobudam koristilo večje vključevanje s strani javnih in zasebnih organizacij, kot so univerze, raziskovalne organizacije ter mala in srednje velika podjetja, saj bi na ta način lahko razvili dolgoročne strategije;

| 55. | poudarja, da je treba povečati vlaganja v raziskave in razvoj ter pospeševati inovativnost v Evropi; opozarja s tem v zvezi na sestavo evropskega ozemeljskega programa ter na lizbonske cilje, sprejete v strateških smernicah za kohezijsko politiko, ki predstavljajo potrebne pogoje za zagotavljanje konkurenčnosti; poudarja, da je treba povezati pristop evropskega raziskovalnega prostora od zgoraj navzdol s pristopom regionalne politike od spodaj navzgor; poudarja, da je treba izboljšati usklajevanja raziskovalnih dejavnosti in programov, kot so evropske tehnološke platforme ter program ERA-NET; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je treba povečati vlaganja v raziskave in razvoj ter pospeševati inovativnost v Evropi; opozarja s tem v zvezi na sestavo evropskega ozemeljskega programa ter na lizbonske cilje, sprejete v strateških smernicah za kohezijsko politiko, ki predstavljajo potrebne pogoje za zagotavljanje konkurenčnosti; poudarja, da je treba povezati pristop evropskega raziskovalnega prostora od zgoraj navzdol s pristopom regionalne politike od spodaj navzgor; poudarja, da je treba izboljšati usklajevanja raziskovalnih dejavnosti in programov, kot so evropske tehnološke platforme ter program ERA-NET;

| 56. | verjame, da bi bilo treba upoštevati predvidevanje in strateške načrte pri pripravi delovnih programov in razpisov za zbiranje predlogov v okvirnem programu; |
| --- | --- |

56.

verjame, da bi bilo treba upoštevati predvidevanje in strateške načrte pri pripravi delovnih programov in razpisov za zbiranje predlogov v okvirnem programu;

Odpiranje v svet: mednarodno sodelovanje na področju znanosti in tehnologije

| 57. | meni, da lahko sodelovanje na področju raziskav in razvoja pomaga pri doseganju posebnih razvojnih ciljev tisočletja in zato verjame, da je pomembno uskladiti politike EU na področju znanstvenega sodelovanja z njeno zunanjo politiko in razvojem programov pomoči; |
| --- | --- |

57.

meni, da lahko sodelovanje na področju raziskav in razvoja pomaga pri doseganju posebnih razvojnih ciljev tisočletja in zato verjame, da je pomembno uskladiti politike EU na področju znanstvenega sodelovanja z njeno zunanjo politiko in razvojem programov pomoči;

| 58. | poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje na področju raziskovanja za spodbujanje dialoga, miru, varnosti ter gospodarskega in socialnega razvoja; verjame, da bo tovrstno sodelovanje nadalje omogočilo EU, da se posveti zelo pomembnim vprašanjem, kot je trajnostni razvoj regij, zdravje, varnost hrane in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje na področju raziskovanja za spodbujanje dialoga, miru, varnosti ter gospodarskega in socialnega razvoja; verjame, da bo tovrstno sodelovanje nadalje omogočilo EU, da se posveti zelo pomembnim vprašanjem, kot je trajnostni razvoj regij, zdravje, varnost hrane in podnebne spremembe;

| 59. | poziva Komisijo, naj začne, izvaja in podpira ukrepe za izboljšanje ravni sodelovanja znanstvenikov iz držav v razvoju pri mednarodnih projektih znanstvenega sodelovanja ter raziskav in razvoja, in naj v svetovnem merilu spodbuja dostop do obstoječe intelektualne lastnine; poudarja, kako pomembno je, da se v EU privablja raziskovalce iz tretjih držav, zlasti iz evropskih sosedskih držav, med drugim s hitrejšim prenosom Direktive Sveta 2005/71/ES z dne 12. oktobra 2005 o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja (4), ob polnem upoštevanju potreb raziskovalcev; podpira predlog Komisije za vzpostavitev sistema modre karte, ki bi bil velikega pomena za človeške vire na področju znanosti in tehnologije, ki jih navedena direktiva ne vključuje; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj začne, izvaja in podpira ukrepe za izboljšanje ravni sodelovanja znanstvenikov iz držav v razvoju pri mednarodnih projektih znanstvenega sodelovanja ter raziskav in razvoja, in naj v svetovnem merilu spodbuja dostop do obstoječe intelektualne lastnine; poudarja, kako pomembno je, da se v EU privablja raziskovalce iz tretjih držav, zlasti iz evropskih sosedskih držav, med drugim s hitrejšim prenosom Direktive Sveta 2005/71/ES z dne 12. oktobra 2005 o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja (4), ob polnem upoštevanju potreb raziskovalcev; podpira predlog Komisije za vzpostavitev sistema modre karte, ki bi bil velikega pomena za človeške vire na področju znanosti in tehnologije, ki jih navedena direktiva ne vključuje;

| 60. | želi, da bi bil evropski raziskovalni prostor pri svojem odpiranju v svet naklonjen oddaljenim regijam in čezmorskim državam ter da bi tako kar najbolje izkoristil prednosti in bogastva, ki jih ponujajo te evropske ali pridružene regije, s tem da bi jih v okviru mrež odličnosti usklajeno vključil v dejavnosti znanstvenega in tehnološkega sodelovanja; |
| --- | --- |

60.

želi, da bi bil evropski raziskovalni prostor pri svojem odpiranju v svet naklonjen oddaljenim regijam in čezmorskim državam ter da bi tako kar najbolje izkoristil prednosti in bogastva, ki jih ponujajo te evropske ali pridružene regije, s tem da bi jih v okviru mrež odličnosti usklajeno vključil v dejavnosti znanstvenega in tehnološkega sodelovanja;

| 61. | meni, da bi bilo treba države, ki mejijo na EU in države, ki si geopolitične prednostne naloge v večji meri delijo z EU, kot so sredozemske in vzhodnoevropske, afriške ter latinskoameriške države, privabljati k sodelovanju v evropskem raziskovalnem prostoru z nadaljnjim spodbujanjem sporazumov o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju; |
| --- | --- |

61.

meni, da bi bilo treba države, ki mejijo na EU in države, ki si geopolitične prednostne naloge v večji meri delijo z EU, kot so sredozemske in vzhodnoevropske, afriške ter latinskoameriške države, privabljati k sodelovanju v evropskem raziskovalnem prostoru z nadaljnjim spodbujanjem sporazumov o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju;

| 62. | meni, da bi bilo treba države, ki delijo geopolitične prednostne naloge EU, kot so sredozemske države, spodbujati, naj sodelujejo v širšem evropskem raziskovalnem prostoru, ki bi lahko postopno razširil svoje usklajevalne sheme, načela širjenja znanja in mobilnost raziskovalcev prek strogih omejitev EU in pridruženih držav; |
| --- | --- |

62.

meni, da bi bilo treba države, ki delijo geopolitične prednostne naloge EU, kot so sredozemske države, spodbujati, naj sodelujejo v širšem evropskem raziskovalnem prostoru, ki bi lahko postopno razširil svoje usklajevalne sheme, načela širjenja znanja in mobilnost raziskovalcev prek strogih omejitev EU in pridruženih držav;

| 63. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

63.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

(2)  UL L 400, 30.12.2006, str. 270. Popravek v UL L 54, 22.2.2007, str. 91.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0212.

(4)  UL L 289, 3.11.2005, str. 15.

---

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 68/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 68/8

---

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o Iranu

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, zlasti tistih o jedrskem vprašanju in človekovih pravicah ter predvsem resolucij, sprejetih dne 13. oktobra 2005 (1) in 17. novembra 2005 (2), svoje resolucije z dne 15. februarja 2006 o soočenju Irana z mednarodno skupnostjo (3) in svoje resolucije z dne 25. oktobra 2007 o Iranu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, zlasti tistih o jedrskem vprašanju in človekovih pravicah ter predvsem resolucij, sprejetih dne 13. oktobra 2005 (1) in 17. novembra 2005 (2), svoje resolucije z dne 15. februarja 2006 o soočenju Irana z mednarodno skupnostjo (3) in svoje resolucije z dne 25. oktobra 2007 o Iranu (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Iranu, zlasti tistih z dne 14. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Iranu, zlasti tistih z dne 14. decembra 2007,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 1696 (2006), 1737 (2006) in 1747 (2007) o iranskem jedrskem programu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 1696 (2006), 1737 (2006) in 1747 (2007) o iranskem jedrskem programu,

| — | ob upoštevanju delovnega programa IAEA-Iran, o katerem sta se dogovorila Mednarodna agencija za jedrsko energijo in Iran dne 21. avgusta 2007, katerega cilj je razjasnitev vprašanj v zvezi z iranskim jedrskim programom (vključen v prilogo INFCIRC/711 k poročilu sveta guvernerjev (GOV/2007/48) z dne 30. avgusta 2007 o izvrševanju Sporazuma o varovanju jedrskih materialov v okviru Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja v Islamski republiki Iran), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega programa IAEA-Iran, o katerem sta se dogovorila Mednarodna agencija za jedrsko energijo in Iran dne 21. avgusta 2007, katerega cilj je razjasnitev vprašanj v zvezi z iranskim jedrskim programom (vključen v prilogo INFCIRC/711 k poročilu sveta guvernerjev (GOV/2007/48) z dne 30. avgusta 2007 o izvrševanju Sporazuma o varovanju jedrskih materialov v okviru Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja v Islamski republiki Iran),

| — | ob upoštevanju poročila sveta guvernerjev Mednarodne agencije za jedrsko energijo ter zlasti poročila (GOV/2007/58) z dne 15. novembra 2007 o izvrševanju Sporazuma o varovanju jedrskih materialov v okviru Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja ter ustreznih določb resolucij Varnostnega sveta 1737 (2006) in 1747 (2007) v Islamski republiki Iran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila sveta guvernerjev Mednarodne agencije za jedrsko energijo ter zlasti poročila (GOV/2007/58) z dne 15. novembra 2007 o izvrševanju Sporazuma o varovanju jedrskih materialov v okviru Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja ter ustreznih določb resolucij Varnostnega sveta 1737 (2006) in 1747 (2007) v Islamski republiki Iran,

| — | ob upoštevanju ocene obveščevalnih agencij Združenih držav (National Intelligence Estimate) o jedrskih namerah in zmogljivostih Irana (US INE), ki je bila objavljena dne 3. decembra 2007, in izjave generalnega direktorja Mednarodne agencije za jedrsko energijo o tem vprašanju Dr Mohameda ElBaradeija (izjava za javnost 2007/22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene obveščevalnih agencij Združenih držav (National Intelligence Estimate) o jedrskih namerah in zmogljivostih Irana (US INE), ki je bila objavljena dne 3. decembra 2007, in izjave generalnega direktorja Mednarodne agencije za jedrsko energijo o tem vprašanju Dr Mohameda ElBaradeija (izjava za javnost 2007/22),

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov 61/176 z dne 19. decembra 2006, zlasti pa resolucije Generalne skupščine Združenih narodov 62/168 o stanju človekovih pravic v Islamski republiki Iran, ki je bila sprejeta dne 18. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov 61/176 z dne 19. decembra 2006, zlasti pa resolucije Generalne skupščine Združenih narodov 62/168 o stanju človekovih pravic v Islamski republiki Iran, ki je bila sprejeta dne 18. decembra 2007,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov 62/149 z dne 18. decembra 2007 o moratoriju na uporabo smrtne kazni, ki je bila sprejeta dne 18. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov 62/149 z dne 18. decembra 2007 o moratoriju na uporabo smrtne kazni, ki je bila sprejeta dne 18. decembra 2007,

| — | ob upoštevanju drugega medparlamentarnega srečanja med Evropskim parlamentom in Iranskim parlamentom (Majlisom), ki je potekalo v Teheranu 8. in 9. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega medparlamentarnega srečanja med Evropskim parlamentom in Iranskim parlamentom (Majlisom), ki je potekalo v Teheranu 8. in 9. decembra 2007,

| — | ob upoštevanju izjave Predsedstva Sveta v imenu EU z dne 25. januarja 2008 o smrtnih kaznih v Iranu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Predsedstva Sveta v imenu EU z dne 25. januarja 2008 o smrtnih kaznih v Iranu,

| — | ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker člen IV Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja določa, da se v tej pogodbi ničesar ne razlaga tako, da bi lahko vplivalo na neodtujljivo pravico pogodbenic do razvoja raziskav, proizvodnje in uporabe jedrske energije za miroljubne namene, brez kakršne koli diskriminacije in v skladu s členoma I in II navedene pogodbe, |
| --- | --- |

A.

ker člen IV Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja določa, da se v tej pogodbi ničesar ne razlaga tako, da bi lahko vplivalo na neodtujljivo pravico pogodbenic do razvoja raziskav, proizvodnje in uporabe jedrske energije za miroljubne namene, brez kakršne koli diskriminacije in v skladu s členoma I in II navedene pogodbe,

| B. | ker Iran doslej še ni ustavil vseh dejavnosti, povezanih z bogatenjem in predelovanjem, ter še ni ratificiral dodatnih protokolov k Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja, kakor to zahtevajo resolucije varnostnega sveta Združenih narodov 1696 (2006), 1737 (2006) in 1747(2007), da bi se obnovilo zaupanje v povsem miroljubno naravo njegovega programa, |
| --- | --- |

B.

ker Iran doslej še ni ustavil vseh dejavnosti, povezanih z bogatenjem in predelovanjem, ter še ni ratificiral dodatnih protokolov k Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja, kakor to zahtevajo resolucije varnostnega sveta Združenih narodov 1696 (2006), 1737 (2006) in 1747(2007), da bi se obnovilo zaupanje v povsem miroljubno naravo njegovega programa,

| C. | ker je Dr. ElBaradei v zgoraj omenjenem poročilu z dne 15. novembra 2007 ugotovil, da je bil pri izvrševanju zaščitnih ukrepov agencije v Iranu dosežen napredek ter da je Iran posredoval več informacij o preteklih vidikih svojega jedrskega programa; ker je vseeno poudaril, da je potrebno večje sodelovanje za pojasnitev tekočih dejavnosti, vključno s sledmi visoko obogatenega urana, ki so jih inšpektorji našli v jedrskih objektih, ter pozval Iran, naj čim prej začne izvrševati dodatni protokol, |
| --- | --- |

C.

ker je Dr. ElBaradei v zgoraj omenjenem poročilu z dne 15. novembra 2007 ugotovil, da je bil pri izvrševanju zaščitnih ukrepov agencije v Iranu dosežen napredek ter da je Iran posredoval več informacij o preteklih vidikih svojega jedrskega programa; ker je vseeno poudaril, da je potrebno večje sodelovanje za pojasnitev tekočih dejavnosti, vključno s sledmi visoko obogatenega urana, ki so jih inšpektorji našli v jedrskih objektih, ter pozval Iran, naj čim prej začne izvrševati dodatni protokol,

| D. | ker so iranski voditelji v pogovorih z Dr. El Baradeijem 12. januarja 2008 v Teheranu soglašali, da bodo v štirih tednih odgovorili na vsa preostala vprašanja o jedrskih dejavnostih svoje države v preteklosti, |
| --- | --- |

D.

ker so iranski voditelji v pogovorih z Dr. El Baradeijem 12. januarja 2008 v Teheranu soglašali, da bodo v štirih tednih odgovorili na vsa preostala vprašanja o jedrskih dejavnostih svoje države v preteklosti,

| E. | ker je bilo v oceni US INE ugotovljeno, da – kljub zaskrbljenosti v zvezi z bogatenjem urana in njegovo potencialno uporabo za jedrsko orožje v prihodnosti – Iran do sredine leta 2007 ni ponovno začel izvajati programa za jedrsko orožje, ki ga je ustavil leta 2003; ker je bila po objavi te ocene zavrnjena možnost preventivnega vojaškega posega proti Iranu pred koncem mandata ameriškega predsednika Busha, |
| --- | --- |

E.

ker je bilo v oceni US INE ugotovljeno, da – kljub zaskrbljenosti v zvezi z bogatenjem urana in njegovo potencialno uporabo za jedrsko orožje v prihodnosti – Iran do sredine leta 2007 ni ponovno začel izvajati programa za jedrsko orožje, ki ga je ustavil leta 2003; ker je bila po objavi te ocene zavrnjena možnost preventivnega vojaškega posega proti Iranu pred koncem mandata ameriškega predsednika Busha,

| F. | ker so voditelji držav skupine G8 med letnim srečanjem na vrhu od 6. do 8. junija 2007, poudarili pomen razvoja in izvrševanja mehanizma večstranskih pristopov k ciklusu jedrskega goriva kot možni alternativi nacionalnim dejavnostim bogatenja in predelave, |
| --- | --- |

F.

ker so voditelji držav skupine G8 med letnim srečanjem na vrhu od 6. do 8. junija 2007, poudarili pomen razvoja in izvrševanja mehanizma večstranskih pristopov k ciklusu jedrskega goriva kot možni alternativi nacionalnim dejavnostim bogatenja in predelave,

O človekovih pravicah

| G. | ker se je v Islamski republiki Iran kljub dejstvu, da se je Iran zavezal k spodbujanju in varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin v okviru različnih mednarodnih instrumentov na tem področju, stanje glede uveljavljanja državljanskih pravic in političnih svoboščin v zadnjih dveh letih poslabšalo, zlasti od predsedniških volitev junija 2005, |
| --- | --- |

G.

ker se je v Islamski republiki Iran kljub dejstvu, da se je Iran zavezal k spodbujanju in varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin v okviru različnih mednarodnih instrumentov na tem področju, stanje glede uveljavljanja državljanskih pravic in političnih svoboščin v zadnjih dveh letih poslabšalo, zlasti od predsedniških volitev junija 2005,

| H. | ker se je v zadnjih letih in še posebej v zadnjih nekaj mesecih v Iranu močno povečalo število usmrtitev, tudi mladoletnikov, pogosto z javnim obešanjem, |
| --- | --- |

H.

ker se je v zadnjih letih in še posebej v zadnjih nekaj mesecih v Iranu močno povečalo število usmrtitev, tudi mladoletnikov, pogosto z javnim obešanjem,

| I. | ker obstajajo potrjeni primeri usmrtitev z javnim obešanjem ali kamenjanjem, mučenja in slabega ravnanja z jetniki, sistematične in samovoljne uporabe dolgotrajne osamitve, tajnega pripora, krutega, nehumanega in ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, vključno z bičanjem in amputacijami, ter nekaznovanosti zaradi kršenja človekovih pravic, |
| --- | --- |

I.

ker obstajajo potrjeni primeri usmrtitev z javnim obešanjem ali kamenjanjem, mučenja in slabega ravnanja z jetniki, sistematične in samovoljne uporabe dolgotrajne osamitve, tajnega pripora, krutega, nehumanega in ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, vključno z bičanjem in amputacijami, ter nekaznovanosti zaradi kršenja človekovih pravic,

| J. | ker se je povečalo nasilno zatiranje političnih nasprotnikov, zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, piscev spletnih dnevnikov, učiteljev, intelektualcev, žensk, študentov, sindikalistov in pripadnikov verskih, narodnostnih, jezikovnih ali drugih manjšin, |
| --- | --- |

J.

ker se je povečalo nasilno zatiranje političnih nasprotnikov, zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, piscev spletnih dnevnikov, učiteljev, intelektualcev, žensk, študentov, sindikalistov in pripadnikov verskih, narodnostnih, jezikovnih ali drugih manjšin,

| K. | ker se manjšine, kot so Azeri, Sufiji in Suniti, vedno bolj diskriminira in nadleguje zaradi njihove verske ali narodnostne pripadnosti, njihove kulturne in državljanske pravice pa se še naprej zatira; ker pripadnikom nekaterih manjšin, kot so Ahvazi, Kurdi in Beludži, grozi celo mučenje in usmrtitev, |
| --- | --- |

K.

ker se manjšine, kot so Azeri, Sufiji in Suniti, vedno bolj diskriminira in nadleguje zaradi njihove verske ali narodnostne pripadnosti, njihove kulturne in državljanske pravice pa se še naprej zatira; ker pripadnikom nekaterih manjšin, kot so Ahvazi, Kurdi in Beludži, grozi celo mučenje in usmrtitev,

| L. | ker pripadniki verske skupnosti Baha'i ne morejo prakticirati svoje vere, izpostavljeni so hudemu preganjanju, kratene so jim malodane vse državljanske pravice (npr. lastninska pravica in dostop do višjega izobraževanja), njihove verske objekte pa se divjaško uničuje, |
| --- | --- |

L.

ker pripadniki verske skupnosti Baha'i ne morejo prakticirati svoje vere, izpostavljeni so hudemu preganjanju, kratene so jim malodane vse državljanske pravice (npr. lastninska pravica in dostop do višjega izobraževanja), njihove verske objekte pa se divjaško uničuje,

| M. | ker je bilo oziroma je več aktivistk gibanja za pravice žensk sodno preganjanih zaradi sodelovanja pri kampanji „milijon podpisov“, katere cilj je doseči razveljavitev zakonov, ki diskriminirajo ženske, in namerava predati ta milijon podpisov nacionalnemu parlamentu (Majlisu); ker Iran še vedno ni pogodbenica Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

M.

ker je bilo oziroma je več aktivistk gibanja za pravice žensk sodno preganjanih zaradi sodelovanja pri kampanji „milijon podpisov“, katere cilj je doseči razveljavitev zakonov, ki diskriminirajo ženske, in namerava predati ta milijon podpisov nacionalnemu parlamentu (Majlisu); ker Iran še vedno ni pogodbenica Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| N. | ker je bilo več sto profesorjev odstranjenih z učiteljskih položajev zaradi obtožb, da so preveč posvetni in ker so bili zaradi protestov aretirani številni študentje, kot na primer tisti, ki so sodelovali pri demonstracijah ob nacionalnem dnevu univerzitetnih študentov 7. decembra 2007, |
| --- | --- |

N.

ker je bilo več sto profesorjev odstranjenih z učiteljskih položajev zaradi obtožb, da so preveč posvetni in ker so bili zaradi protestov aretirani številni študentje, kot na primer tisti, ki so sodelovali pri demonstracijah ob nacionalnem dnevu univerzitetnih študentov 7. decembra 2007,

| O. | ker se je registriranje kandidatov za parlamentarne volitve v Majlis marca 2008 zaključilo 10. januarja 2008, ministrstvo za notranje zadeve bo svoje sklepe objavilo po 22. januarju 2008, svet za nadzor volitev, ki nadzoruje veljavnost volitev v skladu z ustavo, pa ima pravico izločiti kandidate, |
| --- | --- |

O.

ker se je registriranje kandidatov za parlamentarne volitve v Majlis marca 2008 zaključilo 10. januarja 2008, ministrstvo za notranje zadeve bo svoje sklepe objavilo po 22. januarju 2008, svet za nadzor volitev, ki nadzoruje veljavnost volitev v skladu z ustavo, pa ima pravico izločiti kandidate,

O odnosih med EU in Iranom

| P. | ker je Iran decembra 2003 prekinil vsestranski dialog med EU in Iranom in od junija 2004 ni bilo nobenega srečanja v okviru dialoga o človekovih pravicah med Iranom in EU, |
| --- | --- |

P.

ker je Iran decembra 2003 prekinil vsestranski dialog med EU in Iranom in od junija 2004 ni bilo nobenega srečanja v okviru dialoga o človekovih pravicah med Iranom in EU,

| Q. | ker odnosi med EU in Iranom zadnja leta temeljijo na tristranskem pristopu, ki ga zaznamujejo pogajanja o Sporazumu o trgovini in sodelovanju, politični dialog in dialog o človekovih pravicah in ker teh treh vidikov ni mogoče ločiti, |
| --- | --- |

Q.

ker odnosi med EU in Iranom zadnja leta temeljijo na tristranskem pristopu, ki ga zaznamujejo pogajanja o Sporazumu o trgovini in sodelovanju, politični dialog in dialog o človekovih pravicah in ker teh treh vidikov ni mogoče ločiti,

O jedrskem vprašanju

| 1. | ponovno poudarja, da je nevarnost širjenja jedrskega orožja iz iranskega jedrskega programa za EU in mednarodno skupnost vir resne zaskrbljenosti, kot je jasno izraženo v resolucijah varnostnega sveta Združenih narodov št. 1696 (2006), 1737 (2006) in 1747 (2007); zato obžaluje, da Iran še vedno ni izpolnil svojih mednarodnih obveznosti in ustavil vseh svojih dejavnosti, povezanih z bogatenjem in predelavo; |
| --- | --- |

1.

ponovno poudarja, da je nevarnost širjenja jedrskega orožja iz iranskega jedrskega programa za EU in mednarodno skupnost vir resne zaskrbljenosti, kot je jasno izraženo v resolucijah varnostnega sveta Združenih narodov št. 1696 (2006), 1737 (2006) in 1747 (2007); zato obžaluje, da Iran še vedno ni izpolnil svojih mednarodnih obveznosti in ustavil vseh svojih dejavnosti, povezanih z bogatenjem in predelavo;

| 2. | izraža podporo prizadevanjem EU, da s pogajanji najde dolgoročno rešitev jedrskega vprašanja z Iranom, in poudarja, da ima tem bistveno vlogo Mednarodna agencija za atomsko energijo; |
| --- | --- |

2.

izraža podporo prizadevanjem EU, da s pogajanji najde dolgoročno rešitev jedrskega vprašanja z Iranom, in poudarja, da ima tem bistveno vlogo Mednarodna agencija za atomsko energijo;

| 3. | opaža napredek, dosežen pri izvajanju delovnega načrta IAEA-Iran, ter poziva Iran, naj obnovi preglednost svojega jedrskega programa in Mednarodni agenciji za jedrsko energijo priskrbi celovite, jasne in verodostojne odgovore, naj reši vsa nerešena vprašanja in zaskrbljenost v zvezi s tem programom, vključno s temami, ki bi lahko imele vojaško razsežnost, naj v celoti izvaja določbe sporazuma o varovanju jedrskih materialov, vključno z ureditvami, ki dopolnjujejo ta sporazum, in naj ratificira in izvaja dodatni protokol; |
| --- | --- |

3.

opaža napredek, dosežen pri izvajanju delovnega načrta IAEA-Iran, ter poziva Iran, naj obnovi preglednost svojega jedrskega programa in Mednarodni agenciji za jedrsko energijo priskrbi celovite, jasne in verodostojne odgovore, naj reši vsa nerešena vprašanja in zaskrbljenost v zvezi s tem programom, vključno s temami, ki bi lahko imele vojaško razsežnost, naj v celoti izvaja določbe sporazuma o varovanju jedrskih materialov, vključno z ureditvami, ki dopolnjujejo ta sporazum, in naj ratificira in izvaja dodatni protokol;

| 4. | ponovno izraža svojo popolno podporo resolucijam varnostnega sveta ZN, ki so bile sprejeta v skladu s členom 41 iz VII poglavja Ustanovne listine Združenih narodov; podpira zgoraj omenjene sklepe Evropskega sveta z dne 14. decembra 2007; pozdravlja dogovor o novem osnutku resolucije o Iranu, ki predvideva nadaljnje ukrepe in ki so ga na srečanju v Berlinu, dne 22. januarja 2008 dosegli ministri za zunanje zadeve stalnih držav članic varnostnega sveta Združenih narodov in Nemčije ter visokega predstavnika EU za skupno zunanjo in varnostno politiko, pa tudi dejstvo, da mednarodna skupnost ohranja skupen pristop k temu vprašanju; |
| --- | --- |

4.

ponovno izraža svojo popolno podporo resolucijam varnostnega sveta ZN, ki so bile sprejeta v skladu s členom 41 iz VII poglavja Ustanovne listine Združenih narodov; podpira zgoraj omenjene sklepe Evropskega sveta z dne 14. decembra 2007; pozdravlja dogovor o novem osnutku resolucije o Iranu, ki predvideva nadaljnje ukrepe in ki so ga na srečanju v Berlinu, dne 22. januarja 2008 dosegli ministri za zunanje zadeve stalnih držav članic varnostnega sveta Združenih narodov in Nemčije ter visokega predstavnika EU za skupno zunanjo in varnostno politiko, pa tudi dejstvo, da mednarodna skupnost ohranja skupen pristop k temu vprašanju;

| 5. | ponovno poudarja svoje stališče, da je mogoča rešitev sedanjega jedrskega zaostrovanja in da ne bi bilo treba razmišljati o morebitnem vojaškem posredovanju; izraža podporo prizadevanjem Dr. El Baradeija za rešitev vseh odprtih vprašanj z Iranom do marca 2008; poziva administracijo Združenih države in vse druge vpletene akterje, naj se odpovedo govorjenju o možnostih vojaškega posredovanja in politiki spremembe režima v Iranu; |
| --- | --- |

5.

ponovno poudarja svoje stališče, da je mogoča rešitev sedanjega jedrskega zaostrovanja in da ne bi bilo treba razmišljati o morebitnem vojaškem posredovanju; izraža podporo prizadevanjem Dr. El Baradeija za rešitev vseh odprtih vprašanj z Iranom do marca 2008; poziva administracijo Združenih države in vse druge vpletene akterje, naj se odpovedo govorjenju o možnostih vojaškega posredovanja in politiki spremembe režima v Iranu;

| 6. | je seznanjen z nedavnimi ugotovitvami US INE glede iranskega vojaškega in civilnega jedrskega programa; meni, da te ugotovitve potrjujejo ustreznost politike dvotirnega pristopa EU, da po diplomatski poti prepriča Iran, naj v celoti izpolni zahteve Mednarodne agencije za jedrsko energijo ter na verodostojen in obvladljiv način opusti potencialno vojaško povezavo s civilnim programom; |
| --- | --- |

6.

je seznanjen z nedavnimi ugotovitvami US INE glede iranskega vojaškega in civilnega jedrskega programa; meni, da te ugotovitve potrjujejo ustreznost politike dvotirnega pristopa EU, da po diplomatski poti prepriča Iran, naj v celoti izpolni zahteve Mednarodne agencije za jedrsko energijo ter na verodostojen in obvladljiv način opusti potencialno vojaško povezavo s civilnim programom;

| 7. | zato poziva Iran, naj nemudoma pristopi k novemu krogu pogajanj o prihodnji usmeritvi njegovega jedrskega programa in prekine vse dejavnosti, povezane z bogatenjem urana; poziva Združene države, naj po uspešnih diplomatskih pogajanjih s Severno Korejo neposredno sodelujejo z EU pri pogajanjih z Iranom, saj Združene države lahko nudijo dodatna varnostna zagotovila, zlasti v večstranskem okviru pod okriljem Mednarodne agencije za jedrsko energijo na Dunaju; |
| --- | --- |

7.

zato poziva Iran, naj nemudoma pristopi k novemu krogu pogajanj o prihodnji usmeritvi njegovega jedrskega programa in prekine vse dejavnosti, povezane z bogatenjem urana; poziva Združene države, naj po uspešnih diplomatskih pogajanjih s Severno Korejo neposredno sodelujejo z EU pri pogajanjih z Iranom, saj Združene države lahko nudijo dodatna varnostna zagotovila, zlasti v večstranskem okviru pod okriljem Mednarodne agencije za jedrsko energijo na Dunaju;

| 8. | poziva h kredibilnim večstranskim korakom jedrskega razoroževanja s krepitvijo Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri odpravljanju sedanjega zastoja pogajanj o jedrski razorožitvi; |
| --- | --- |

8.

poziva h kredibilnim večstranskim korakom jedrskega razoroževanja s krepitvijo Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri odpravljanju sedanjega zastoja pogajanj o jedrski razorožitvi;

| 9. | poudarja pomen sodelovanja z Združenimi državami, Rusijo, Kitajsko in neuvrščenimi državami, da bi preučili dopolnilne koncepte za dosego celovitega sporazuma z Iranom glede njegovih jedrskih zmogljivosti in njihove uporabe, ki bi upošteval varnostne zadržke Irana; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen sodelovanja z Združenimi državami, Rusijo, Kitajsko in neuvrščenimi državami, da bi preučili dopolnilne koncepte za dosego celovitega sporazuma z Iranom glede njegovih jedrskih zmogljivosti in njihove uporabe, ki bi upošteval varnostne zadržke Irana;

| 10. | meni, da bi celovit sporazum lahko prispeval k trajnemu sistemu regionalne varnosti, ki bi vključeval Indijo, Pakistan in ostale jedrske sile, ter meni da bi moral Iran, kot regionalni akter, prevzeti svojo odgovornost; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi celovit sporazum lahko prispeval k trajnemu sistemu regionalne varnosti, ki bi vključeval Indijo, Pakistan in ostale jedrske sile, ter meni da bi moral Iran, kot regionalni akter, prevzeti svojo odgovornost;

| 11. | poziva mednarodno skupnost, naj resno razmisli o vzpostavitvi novega večstranskega okvira za rabo jedrske energije in glede tega hitro ukrepa, pri čemer pa naj zagotovi zaloge jedrskega goriva in obenem kar najbolj zmanjša nevarnost širjenja, kot to predlaga Mednarodna agencija za jedrsko energijo; |
| --- | --- |

11.

poziva mednarodno skupnost, naj resno razmisli o vzpostavitvi novega večstranskega okvira za rabo jedrske energije in glede tega hitro ukrepa, pri čemer pa naj zagotovi zaloge jedrskega goriva in obenem kar najbolj zmanjša nevarnost širjenja, kot to predlaga Mednarodna agencija za jedrsko energijo;

O človekovih pravicah

| 12. | izraža svojo globoko zaskrbljenost zaradi poslabšanja stanja človekovih pravic v Iranu v zadnjih letih; poziva iranske oblasti, naj spoštujejo svoje obveznosti v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic in instrumenti, ki jih je Iran ratificiral, s podpiranjem univerzalnih vrednot in zagotavljanjem, da imajo vsi pravico uveljavljati državljanske pravice in politične svoboščine, ter opozarja na svojo zgoraj omenjeno resolucijo dne 25. oktobra 2007 o tem vprašanju; |
| --- | --- |

12.

izraža svojo globoko zaskrbljenost zaradi poslabšanja stanja človekovih pravic v Iranu v zadnjih letih; poziva iranske oblasti, naj spoštujejo svoje obveznosti v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic in instrumenti, ki jih je Iran ratificiral, s podpiranjem univerzalnih vrednot in zagotavljanjem, da imajo vsi pravico uveljavljati državljanske pravice in politične svoboščine, ter opozarja na svojo zgoraj omenjeno resolucijo dne 25. oktobra 2007 o tem vprašanju;

| 13. | ostro obsoja smrtne kazni in usmrtitve v Iranu, zlasti tiste, izrečene proti mladoletnim prestopnikom in mladoletnikom ali izvršene nad njimi, ter poziva iranske oblasti k spoštovanju mednarodno priznanih pravnih varoval glede mladoletnikov, kot je Konvencija Združenih narodov o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

13.

ostro obsoja smrtne kazni in usmrtitve v Iranu, zlasti tiste, izrečene proti mladoletnim prestopnikom in mladoletnikom ali izvršene nad njimi, ter poziva iranske oblasti k spoštovanju mednarodno priznanih pravnih varoval glede mladoletnikov, kot je Konvencija Združenih narodov o otrokovih pravicah;

| 14. | je globoko zaskrbljen zaradi dramatičnega porasta represije, ki se izvaja nad gibanji civilne družbe v Iranu v zadnjem letu; poziva iranske oblasti, da odpravijo ostro represijo, ki se izvaja nad zagovorniki pravic žensk, aktivisti kampanje „milijon podpisov“, študentskimi gibanji, zagovorniki pravic manjšin, intelektualci, učitelji, novinarji, avtorji spletnih dnevnikov in sindikalisti – zlasti v primeru Mansourja Osanluja in Mahmouda Salehija – in poziva, da izpustijo vse, ki so bili zaprti zaradi miroljubnega izražanja svojega prepričanja; |
| --- | --- |

14.

je globoko zaskrbljen zaradi dramatičnega porasta represije, ki se izvaja nad gibanji civilne družbe v Iranu v zadnjem letu; poziva iranske oblasti, da odpravijo ostro represijo, ki se izvaja nad zagovorniki pravic žensk, aktivisti kampanje „milijon podpisov“, študentskimi gibanji, zagovorniki pravic manjšin, intelektualci, učitelji, novinarji, avtorji spletnih dnevnikov in sindikalisti – zlasti v primeru Mansourja Osanluja in Mahmouda Salehija – in poziva, da izpustijo vse, ki so bili zaprti zaradi miroljubnega izražanja svojega prepričanja;

| 15. | odločno nasprotuje usmrtitvi ahvazijskega političnega aktivista Zamala Bavija v Iranu 30. januarja 2008 ob 4h zjutraj po lokalnem času, kar je že devetnajsta usmrtitev ahvazijskih aktivistov v zadnjih dvanajstih mesecih, in poziva iransko vlado, naj ne usmrti nizozemskega državljana in borca za človekove pravice Faleha Abdulaha al-Mansourija ter s strani UNHCR registriranih beguncev Rasoula Ali Mazreaja in Saida Sakija, katerima je bila zagotovljena preselitev na Norveško in dovoljena vrnitev v državo, katere državljana sta, ali v državo azila; prav tako poziva k izpustitvi kurdskih novinarjev Abdulvaheda „Hive“ Butimarja in Adnana Hasanpurja, ki jima je bila izrečena smrtna kazen; |
| --- | --- |

15.

odločno nasprotuje usmrtitvi ahvazijskega političnega aktivista Zamala Bavija v Iranu 30. januarja 2008 ob 4h zjutraj po lokalnem času, kar je že devetnajsta usmrtitev ahvazijskih aktivistov v zadnjih dvanajstih mesecih, in poziva iransko vlado, naj ne usmrti nizozemskega državljana in borca za človekove pravice Faleha Abdulaha al-Mansourija ter s strani UNHCR registriranih beguncev Rasoula Ali Mazreaja in Saida Sakija, katerima je bila zagotovljena preselitev na Norveško in dovoljena vrnitev v državo, katere državljana sta, ali v državo azila; prav tako poziva k izpustitvi kurdskih novinarjev Abdulvaheda „Hive“ Butimarja in Adnana Hasanpurja, ki jima je bila izrečena smrtna kazen;

| 16. | poziva iranske oblasti, naj pravno in dejansko odpravijo vse oblike mučenja, tudi mučenja kot del izredno nehumanih usmrtitev, in drugega krutega, nehumanega in ponižujočega ravnanja ali kaznovanja ter naj uveljavljajo pravico do sodnega postopka in odpravijo nekaznovanost zaradi kršitev človekovih pravic; poziva iranske oblasti, naj nemudoma spremenijo kazenski zakonik, s tem da moratorij na kamenjanje spremenijo v dokončno prepoved; |
| --- | --- |

16.

poziva iranske oblasti, naj pravno in dejansko odpravijo vse oblike mučenja, tudi mučenja kot del izredno nehumanih usmrtitev, in drugega krutega, nehumanega in ponižujočega ravnanja ali kaznovanja ter naj uveljavljajo pravico do sodnega postopka in odpravijo nekaznovanost zaradi kršitev človekovih pravic; poziva iranske oblasti, naj nemudoma spremenijo kazenski zakonik, s tem da moratorij na kamenjanje spremenijo v dokončno prepoved;

| 17. | pozdravlja zgoraj omenjeno resolucijo Generalne skupščine Združenih narodov 62/149, ki poziva h globalnemu moratoriju kot koraku k ukinitvi smrtne kazni; poziva Iran k izvajanju nedavno sprejete resolucije o moratoriju na usmrtitve; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja zgoraj omenjeno resolucijo Generalne skupščine Združenih narodov 62/149, ki poziva h globalnemu moratoriju kot koraku k ukinitvi smrtne kazni; poziva Iran k izvajanju nedavno sprejete resolucije o moratoriju na usmrtitve;

| 18. | poziva iranske oblasti, naj spoštujejo mednarodno priznana pravna varovala glede pripadnikov priznanih ali nepriznanih verskih, narodnostnih, jezikovnih in drugih manjšin; ostro obsoja sedanje nespoštovanje pravic manjšin in poziva, da je treba manjšinam omogočiti izvajanje vseh pravic, ki jih zagotavljata iranska ustava in mednarodno pravo; poziva iranske oblasti, naj ravnajo ustavno in naj pravno in dejansko odpravijo vse oblike diskriminacije in drugih kršitev človekovih pravic pripadnikov verskih, narodnostnih, jezikovnih in drugih manjšin, med drugim Arabcev, Azerov, Beludžev, Kurdov, Baha'ijev, kristjanov, Židov, Sufijev in sunitskih muslimanov; zlasti poziva k ukinitvi dejanske prepovedi prakticiranja vere baha'i; |
| --- | --- |

18.

poziva iranske oblasti, naj spoštujejo mednarodno priznana pravna varovala glede pripadnikov priznanih ali nepriznanih verskih, narodnostnih, jezikovnih in drugih manjšin; ostro obsoja sedanje nespoštovanje pravic manjšin in poziva, da je treba manjšinam omogočiti izvajanje vseh pravic, ki jih zagotavljata iranska ustava in mednarodno pravo; poziva iranske oblasti, naj ravnajo ustavno in naj pravno in dejansko odpravijo vse oblike diskriminacije in drugih kršitev človekovih pravic pripadnikov verskih, narodnostnih, jezikovnih in drugih manjšin, med drugim Arabcev, Azerov, Beludžev, Kurdov, Baha'ijev, kristjanov, Židov, Sufijev in sunitskih muslimanov; zlasti poziva k ukinitvi dejanske prepovedi prakticiranja vere baha'i;

| 19. | obsoja zatiranje političnih nasprotnikov, zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, piscev spletnih dnevnikov, učiteljev, intelektualcev, žensk, študentov, sindikalistov in pripadnikov verskih, narodnostnih, jezikovnih ali drugih manjšin; poziva iranske oblasti, naj končajo nadlegovanje, grožnje in preganjanje teh državljanov ter naj brezpogojno izpustijo vse zapornike zaradi ugovora vesti; |
| --- | --- |

19.

obsoja zatiranje političnih nasprotnikov, zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, piscev spletnih dnevnikov, učiteljev, intelektualcev, žensk, študentov, sindikalistov in pripadnikov verskih, narodnostnih, jezikovnih ali drugih manjšin; poziva iranske oblasti, naj končajo nadlegovanje, grožnje in preganjanje teh državljanov ter naj brezpogojno izpustijo vse zapornike zaradi ugovora vesti;

| 20. | poziva Svet in Komisijo, naj še naprej preučujeta položaj človekovih pravic v Iranu in v prvi polovici leta 2008 Parlamentu predložita obširno poročilo o tem, vključno s predlogi projektov, ki bi jih lahko financirali iz Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

20.

poziva Svet in Komisijo, naj še naprej preučujeta položaj človekovih pravic v Iranu in v prvi polovici leta 2008 Parlamentu predložita obširno poročilo o tem, vključno s predlogi projektov, ki bi jih lahko financirali iz Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice;

| 21. | izraža svojo podporo vsem demokratičnim političnim silam in civilni družbi, zlasti ženskim in študentskim združenjem, ki v Iranu nenasilno manifestirajo za demokracijo in človekove pravice, navkljub rastoči represiji; |
| --- | --- |

21.

izraža svojo podporo vsem demokratičnim političnim silam in civilni družbi, zlasti ženskim in študentskim združenjem, ki v Iranu nenasilno manifestirajo za demokracijo in človekove pravice, navkljub rastoči represiji;

| 22. | pričakuje, da bodo iranske oblasti uresničevale svoje pristojnosti glede postopka preverjanja kandidatov na prihajajočih nacionalnih volitvah tako, da bodo zagotovile svobodo in poštenost teh volitev; |
| --- | --- |

22.

pričakuje, da bodo iranske oblasti uresničevale svoje pristojnosti glede postopka preverjanja kandidatov na prihajajočih nacionalnih volitvah tako, da bodo zagotovile svobodo in poštenost teh volitev;

O odnosih med EU in Iranom

| 23. | poudarja, da je morebitna sklenitev Sporazuma o sodelovanju in trgovini med Iranom in EU v prihodnosti odvisna od občutnega izboljšanja stanja na področju človekovih pravic v Iranu, pa tudi od popolnega sodelovanja te države z Mednarodno agencijo za jedrsko energijo ter od objektivnih zagotovil glede miroljubne narave iranskega jedrskega programa; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je morebitna sklenitev Sporazuma o sodelovanju in trgovini med Iranom in EU v prihodnosti odvisna od občutnega izboljšanja stanja na področju človekovih pravic v Iranu, pa tudi od popolnega sodelovanja te države z Mednarodno agencijo za jedrsko energijo ter od objektivnih zagotovil glede miroljubne narave iranskega jedrskega programa;

| 24. | je seznanjen s sklepom britanske prizivne komisije za prepovedane organizacije (ang. British Proscribed Organisations Appeal Commission) z dne 30. novembra 2007, v katerem poziva britanskega notranjega ministra, naj organizacijo People's Mujahedin of Iran nemudoma izbriše s seznama prepovedanih organizacij; |
| --- | --- |

24.

je seznanjen s sklepom britanske prizivne komisije za prepovedane organizacije (ang. British Proscribed Organisations Appeal Commission) z dne 30. novembra 2007, v katerem poziva britanskega notranjega ministra, naj organizacijo People's Mujahedin of Iran nemudoma izbriše s seznama prepovedanih organizacij;

| 25. | je seznanjen s sodbo Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti z dne 12. decembra 2006 (5); |
| --- | --- |

25.

je seznanjen s sodbo Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti z dne 12. decembra 2006 (5);

| 26. | poziva Komisijo, naj predloži sporočilo o stanju in možnostih na področju odnosov med EU in Iranom, ter poziva obe strani, naj ponovno začneta dialog o človekovih pravicah, vzporedno s pogajanji za Sporazum o sodelovanju in trgovini, ki bi bil lahko sklenjen, če Iran doseže potreben napredek na področju človekovih pravic in pri jedrskem vprašanju; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj predloži sporočilo o stanju in možnostih na področju odnosov med EU in Iranom, ter poziva obe strani, naj ponovno začneta dialog o človekovih pravicah, vzporedno s pogajanji za Sporazum o sodelovanju in trgovini, ki bi bil lahko sklenjen, če Iran doseže potreben napredek na področju človekovih pravic in pri jedrskem vprašanju;

| 27. | poziva Komisijo, naj v Iranu vzpostavi delegacijo, da bi spodbudila dialog z oblastmi in civilno družbo ter okrepila stike, ki zadevajo zlasti pomoč beguncem in boj proti trgovini z mamili; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj v Iranu vzpostavi delegacijo, da bi spodbudila dialog z oblastmi in civilno družbo ter okrepila stike, ki zadevajo zlasti pomoč beguncem in boj proti trgovini z mamili;

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, predsedniku varnostnega sveta Združenih narodov, predsedniku Generalne skupščine Združenih narodov, predsedniku komisije Združenih narodov za človekove pravice, generalnemu direktorju Mednarodne agencije za jedrsko energijo, vodji vrhovnega državnega sodišča v Iranu ter vladi in parlamentu Islamske republike Iran. |
| --- | --- |

28.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, predsedniku varnostnega sveta Združenih narodov, predsedniku Generalne skupščine Združenih narodov, predsedniku komisije Združenih narodov za človekove pravice, generalnemu direktorju Mednarodne agencije za jedrsko energijo, vodji vrhovnega državnega sodišča v Iranu ter vladi in parlamentu Islamske republike Iran.

---

(1)  UL C 233 E, 28.9.2006, str. 111.

(2)  UL C 280 E, 18.11.2006, str. 468.

(3)  UL C 290 E, 29.11.2006, str. 145.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0488.

(5)  Primer T-228/02, Rec. 2006, str. II-4665.

---

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 68/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 68/13

---

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o izidu konference o podnebnih spremembah na Baliju (COP 13 in COP/MOP 3)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju trinajste konference pogodbenic (COP 13) Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC)in Tretje konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP 3), ki sta potekali od 3.do 15. decembra 2007 na Baliju v Indoneziji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju trinajste konference pogodbenic (COP 13) Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC)in Tretje konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP 3), ki sta potekali od 3.do 15. decembra 2007 na Baliju v Indoneziji,

| — | ob upoštevanju sklepov iz Četrtega ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC), objavljenega 17. novembra 2007 v Valencii, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov iz Četrtega ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC), objavljenega 17. novembra 2007 v Valencii,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o podnebnih spremembah, zlasti resolucije z dne 15. novembra 2007 o omejevanju globalnih podnebnih sprememb na 2 stopinji Celzija – pot do konference o podnebnih spremembah na Baliju in naprej (COP 13 in COP/MOP 3) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o podnebnih spremembah, zlasti resolucije z dne 15. novembra 2007 o omejevanju globalnih podnebnih sprememb na 2 stopinji Celzija – pot do konference o podnebnih spremembah na Baliju in naprej (COP 13 in COP/MOP 3) (1),

| — | ob upoštevanju člena 103(2) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker Četrto ocenjevalno poročilo IPCC potrjuje, da čedalje hitrejše podnebne spremembe izhajajo iz človekovih dejavnosti in imajo že sedaj resne globalne posledice, |
| --- | --- |

A.

ker Četrto ocenjevalno poročilo IPCC potrjuje, da čedalje hitrejše podnebne spremembe izhajajo iz človekovih dejavnosti in imajo že sedaj resne globalne posledice,

| B. | ker akcijski načrt z Balija potrjuje ugotovitve četrtega ocenjevalnega poročila IPCC, da je globalno segrevanje dejstvo in da bi z odlašanjem glede zmanjševanja emisij bistveno omejili možnost doseganja nižjih ravni stabilizacije, obenem pa bi se povečala nevarnost, da bodo podnebne spremembe imele še hujše posledice, |
| --- | --- |

B.

ker akcijski načrt z Balija potrjuje ugotovitve četrtega ocenjevalnega poročila IPCC, da je globalno segrevanje dejstvo in da bi z odlašanjem glede zmanjševanja emisij bistveno omejili možnost doseganja nižjih ravni stabilizacije, obenem pa bi se povečala nevarnost, da bodo podnebne spremembe imele še hujše posledice,

| C. | ker je veliko območij na svetu že prizadetih zaradi posledic povišanja povprečne globalne temperature in ker najnovejši znanstveni izsledki kažejo, da dolgoročni cilj EU o omejitvi segrevanja na 2 °C v primerjavi z ravnijo pred industrializacijo morda ne bo zadoščal, da bi preprečili precejšnje negativne posledice podnebnih sprememb, |
| --- | --- |

C.

ker je veliko območij na svetu že prizadetih zaradi posledic povišanja povprečne globalne temperature in ker najnovejši znanstveni izsledki kažejo, da dolgoročni cilj EU o omejitvi segrevanja na 2 °C v primerjavi z ravnijo pred industrializacijo morda ne bo zadoščal, da bi preprečili precejšnje negativne posledice podnebnih sprememb,

| D. | ker so podnebne spremembe dolgoročna težava in ker samo kratkoročni ukrepi ne bodo dovolj, da bi dosegli pozitivne učinke na podnebje; ker je za podnebni sistem izredno pomembno, da se zagotovi, da bodo globalne emisije dosegle najvišjo vrednost v naslednjih 10–15 letih, |
| --- | --- |

D.

ker so podnebne spremembe dolgoročna težava in ker samo kratkoročni ukrepi ne bodo dovolj, da bi dosegli pozitivne učinke na podnebje; ker je za podnebni sistem izredno pomembno, da se zagotovi, da bodo globalne emisije dosegle najvišjo vrednost v naslednjih 10–15 letih,

| E. | ker so industrializirane države v veliki meri odgovorne za kopičenje emisij toplogrednih plinov v ozračju; ker bo nestanovitnejše podnebje najbolj prizadelo najrevnejše države in prebivalstvo, |
| --- | --- |

E.

ker so industrializirane države v veliki meri odgovorne za kopičenje emisij toplogrednih plinov v ozračju; ker bo nestanovitnejše podnebje najbolj prizadelo najrevnejše države in prebivalstvo,

| F. | ker je splošni mednarodni sporazum o dolgoročnih ciljih za zmanjšanje emisij nujno potreben, da bi zagotovili gotovost naložb v tehnologije z majhnimi količinami emisij toplogrednih plinov, energetsko učinkovitost in trajnostno gozdarstvo ter da bi preprečili naložbe v energetsko infrastrukturo, ki niso združljive s cilji zmanjšanja emisij, |
| --- | --- |

F.

ker je splošni mednarodni sporazum o dolgoročnih ciljih za zmanjšanje emisij nujno potreben, da bi zagotovili gotovost naložb v tehnologije z majhnimi količinami emisij toplogrednih plinov, energetsko učinkovitost in trajnostno gozdarstvo ter da bi preprečili naložbe v energetsko infrastrukturo, ki niso združljive s cilji zmanjšanja emisij,

| 1. | pozdravlja odločitev, ki so jo pogodbenice sprejele na konferenci na Baliju, da bi na podlagi UNFCCC začele uradna pogajanja o mednarodnem sporazumu o podnebju za obdobje po letu 2012, zato da bi na petnajsti konferenci pogodbenic, ki bo leta 2009 potekala v Köbenhavnu, dosegle sporazum in sprejele sklep; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja odločitev, ki so jo pogodbenice sprejele na konferenci na Baliju, da bi na podlagi UNFCCC začele uradna pogajanja o mednarodnem sporazumu o podnebju za obdobje po letu 2012, zato da bi na petnajsti konferenci pogodbenic, ki bo leta 2009 potekala v Köbenhavnu, dosegle sporazum in sprejele sklep;

| 2. | izraža zadovoljstvo, ker akcijski načrt z Balija vsebuje jasen časovni razpored, postavlja rok za sklenitev sporazuma (leto 2009) in navaja ključna vprašanja, ki bodo obravnavana na pogajanjih, ter meni, da je zaradi tega dobra podlaga za pogajalski proces; |
| --- | --- |

2.

izraža zadovoljstvo, ker akcijski načrt z Balija vsebuje jasen časovni razpored, postavlja rok za sklenitev sporazuma (leto 2009) in navaja ključna vprašanja, ki bodo obravnavana na pogajanjih, ter meni, da je zaradi tega dobra podlaga za pogajalski proces;

| 3. | ponovno poudarja, da bi moral tak sporazum temeljiti na ključnih načelih in mehanizmih UNFCCC in Kjotskem protokolu, upoštevati skupne, vendar različne odgovornosti, ter temeljiti na točkah, opredeljenih v odstavku 2 zgoraj navedene resolucije z dne 15. novembra 2007; |
| --- | --- |

3.

ponovno poudarja, da bi moral tak sporazum temeljiti na ključnih načelih in mehanizmih UNFCCC in Kjotskem protokolu, upoštevati skupne, vendar različne odgovornosti, ter temeljiti na točkah, opredeljenih v odstavku 2 zgoraj navedene resolucije z dne 15. novembra 2007;

| 4. | meni, da je odprava togega razlikovanja med državami iz priloge I in tistimi, ki v njej niso navedene, med največjimi dosežki akcijskega načrta z Balija; |
| --- | --- |

4.

meni, da je odprava togega razlikovanja med državami iz priloge I in tistimi, ki v njej niso navedene, med največjimi dosežki akcijskega načrta z Balija;

| 5. | poudarja konstruktivno in vodilno vlogo EU na konferenci na Baliju, zaradi katere je bilo veliko laže doseči uspeh na pogajanjih; se zavzema za nadaljevanje te dejavne vloge na prihodnjih pogajanjih in vztraja, da mora biti Parlament čim bolj vključen v ta pogajanja; |
| --- | --- |

5.

poudarja konstruktivno in vodilno vlogo EU na konferenci na Baliju, zaradi katere je bilo veliko laže doseči uspeh na pogajanjih; se zavzema za nadaljevanje te dejavne vloge na prihodnjih pogajanjih in vztraja, da mora biti Parlament čim bolj vključen v ta pogajanja;

| 6. | pozdravlja potrditev pogodbenic, da je Četrto ocenjevalno poročilo IPCC v tem trenutku najbolj celostna in verodostojna ocena o podnebnih spremembah, saj vsebuje celovito znanstveno, tehnično in socialno-ekonomsko stališče o pomembnih vprašanjih ter spodbudo, da bi te informacije uporabili pri oblikovanju nacionalnih politik o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja potrditev pogodbenic, da je Četrto ocenjevalno poročilo IPCC v tem trenutku najbolj celostna in verodostojna ocena o podnebnih spremembah, saj vsebuje celovito znanstveno, tehnično in socialno-ekonomsko stališče o pomembnih vprašanjih ter spodbudo, da bi te informacije uporabili pri oblikovanju nacionalnih politik o podnebnih spremembah;

| 7. | obžaluje, da v akcijski načrt z Balija ni bilo mogoče vključiti nedvoumnega sklicevanja na znanost v zvezi s potrebnim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov; vendar pozdravlja potrditev pogodbenic Kjotskega protokola, da morajo industrializirane države kot skupina do leta 2020 doseči zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 25–40 % v primerjavi z letom 1990; |
| --- | --- |

7.

obžaluje, da v akcijski načrt z Balija ni bilo mogoče vključiti nedvoumnega sklicevanja na znanost v zvezi s potrebnim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov; vendar pozdravlja potrditev pogodbenic Kjotskega protokola, da morajo industrializirane države kot skupina do leta 2020 doseči zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 25–40 % v primerjavi z letom 1990;

| 8. | opozarja, da morajo imeti industrializirane države, vključno s tistimi, ki še niso ratificirale Kjotskega protokola, vodilno vlogo pri reševanju težav v zvezi s podnebnimi spremembami na svetovni ravni in se zavezati, da bodo svoje emisije toplogrednih plinov do leta 2020 zmanjšale vsaj za 30 % in do leta 2050 za 60–80 % v primerjavi z letom 1990; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da morajo imeti industrializirane države, vključno s tistimi, ki še niso ratificirale Kjotskega protokola, vodilno vlogo pri reševanju težav v zvezi s podnebnimi spremembami na svetovni ravni in se zavezati, da bodo svoje emisije toplogrednih plinov do leta 2020 zmanjšale vsaj za 30 % in do leta 2050 za 60–80 % v primerjavi z letom 1990;

| 9. | pozdravlja konstruktiven pristop večine držav v razvoju k pogajanjem in njihovo zavezanost, da bodo v okviru trajnostnega razvoja na nacionalni ravni sprejele blažilne ukrepe, ki jih podpirajo in omogočajo tehnologija, financiranje in krepitev zmogljivosti, kar bo potekalo na merljiv, razložljiv in preverljiv način; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja konstruktiven pristop večine držav v razvoju k pogajanjem in njihovo zavezanost, da bodo v okviru trajnostnega razvoja na nacionalni ravni sprejele blažilne ukrepe, ki jih podpirajo in omogočajo tehnologija, financiranje in krepitev zmogljivosti, kar bo potekalo na merljiv, razložljiv in preverljiv način;

| 10. | poudarja, da je trajnosten gospodarski razvoj pravica vseh držav v razvoju; poudarja, da morajo Evropska unija in druge industrializirane države pomagati državam v razvoju pri razvijanju trajnostnih tehnologij; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je trajnosten gospodarski razvoj pravica vseh držav v razvoju; poudarja, da morajo Evropska unija in druge industrializirane države pomagati državam v razvoju pri razvijanju trajnostnih tehnologij;

| 11. | opominja, da verodostojnosti in učinkovitosti globalnih prizadevanj ni mogoče doseči brez globljih, merljivih, razložljivih in preverljivih zavez vseh udeleženih; |
| --- | --- |

11.

opominja, da verodostojnosti in učinkovitosti globalnih prizadevanj ni mogoče doseči brez globljih, merljivih, razložljivih in preverljivih zavez vseh udeleženih;

| 12. | meni, da je za uspeh mednarodne podnebne politike ključnega pomena poiskati pravično rešitev; |
| --- | --- |

12.

meni, da je za uspeh mednarodne podnebne politike ključnega pomena poiskati pravično rešitev;

| 13. | meni, da bi se moral – kot novost v primerjavi s Kjotskim protokolom – različen položaj držav v razvoju odražati v sprejetih zavezah in da bi morale razvijajoče se države sprejeti omejitve emisij glede na svojo stopnjo razvoja, sektorsko sestavo gospodarstva, možnosti za zmanjšanje emisij ter tehnične in finančne zmogljivosti; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi se moral – kot novost v primerjavi s Kjotskim protokolom – različen položaj držav v razvoju odražati v sprejetih zavezah in da bi morale razvijajoče se države sprejeti omejitve emisij glede na svojo stopnjo razvoja, sektorsko sestavo gospodarstva, možnosti za zmanjšanje emisij ter tehnične in finančne zmogljivosti;

| 14. | meni, da je v obliki zavez in ciljev, zastavljenih za države v razvoju in razvijajoče se države, obstoječe mehanizme Kjotskega protokola mogoče še izboljšati, zato da bi bile te zaveze združljive s potrebami in zmogljivostmi posamezne države, če so te merljive, razložljive in preverljive; |
| --- | --- |

14.

meni, da je v obliki zavez in ciljev, zastavljenih za države v razvoju in razvijajoče se države, obstoječe mehanizme Kjotskega protokola mogoče še izboljšati, zato da bi bile te zaveze združljive s potrebami in zmogljivostmi posamezne države, če so te merljive, razložljive in preverljive;

| 15. | pozdravlja odločitev, da se sprejme program dela za metodološka vprašanja v zvezi številnimi pristopi politike in pozitivnimi pobudami, katerih cilj je zmanjšanje emisij zaradi krčenja in propadanja gozdov v državah v razvoju, ob uravnoteženem upoštevanju številnih nalog in koristi gozdov za vrednosti biotske raznovrstnosti, delovanje ekosistema in preživljanje lokalnega prebivalstva; pozdravlja tudi spodbudo pogodbenicam, da podprejo krepitev zmogljivosti, zagotovijo tehnično pomoč in sprejmejo ukrepe, vključno s pilotnimi projekti, za obravnavanje vzrokov za krčenje gozdov in potrebe po podpiranju trajnostne rabe naravnih virov; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja odločitev, da se sprejme program dela za metodološka vprašanja v zvezi številnimi pristopi politike in pozitivnimi pobudami, katerih cilj je zmanjšanje emisij zaradi krčenja in propadanja gozdov v državah v razvoju, ob uravnoteženem upoštevanju številnih nalog in koristi gozdov za vrednosti biotske raznovrstnosti, delovanje ekosistema in preživljanje lokalnega prebivalstva; pozdravlja tudi spodbudo pogodbenicam, da podprejo krepitev zmogljivosti, zagotovijo tehnično pomoč in sprejmejo ukrepe, vključno s pilotnimi projekti, za obravnavanje vzrokov za krčenje gozdov in potrebe po podpiranju trajnostne rabe naravnih virov;

| 16. | pozdravlja odločitev o učinkovitem in preglednem upravljanju Sklada za prilagoditev, s čimer bi zagotovili, da bi bil pripravljen za izvajanje že na začetku prvega ciljnega obdobja Kjotskega protokola; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja odločitev o učinkovitem in preglednem upravljanju Sklada za prilagoditev, s čimer bi zagotovili, da bi bil pripravljen za izvajanje že na začetku prvega ciljnega obdobja Kjotskega protokola;

| 17. | pozdravlja odločitev o začetku strateškega programa za povečanje naložb v razvoj, prenos in uporabo tehnologije za ublažitev in prilagoditev v državah v razvoju ter nalogo, dodeljeno skupini strokovnjakov za prenos tehnologije, da oceni vrzeli in ovire pri uporabi in dostopu do finančnih sredstev; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja odločitev o začetku strateškega programa za povečanje naložb v razvoj, prenos in uporabo tehnologije za ublažitev in prilagoditev v državah v razvoju ter nalogo, dodeljeno skupini strokovnjakov za prenos tehnologije, da oceni vrzeli in ovire pri uporabi in dostopu do finančnih sredstev;

| 18. | meni, da je treba izrazito prednost nameniti raziskavam, razvoju in uporabi učinkovitejših in cenejših energetskih tehnologij; poziva k tesnemu sodelovanju med vladami, industrijo, raziskovalno skupnostjo in civilno družbo; |
| --- | --- |

18.

meni, da je treba izrazito prednost nameniti raziskavam, razvoju in uporabi učinkovitejših in cenejših energetskih tehnologij; poziva k tesnemu sodelovanju med vladami, industrijo, raziskovalno skupnostjo in civilno družbo;

| 19. | meni, da bi se morale pogodbenice na naslednji konferenci/sestanku v Poznanu osredotočiti na države v razvoju, zato vztraja, da si je treba resno prizadevati za doseganje konkretnega napredka pri pobudah – vključno s tržno zasnovanimi instrumenti – za preprečevanje krčenja gozdov in spodbujanje trajnostnega gozdarstva, financiranje prilagoditev ter izboljšave v prenosu in uporabi čistih tehnologij v državah v razvoju; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi se morale pogodbenice na naslednji konferenci/sestanku v Poznanu osredotočiti na države v razvoju, zato vztraja, da si je treba resno prizadevati za doseganje konkretnega napredka pri pobudah – vključno s tržno zasnovanimi instrumenti – za preprečevanje krčenja gozdov in spodbujanje trajnostnega gozdarstva, financiranje prilagoditev ter izboljšave v prenosu in uporabi čistih tehnologij v državah v razvoju;

| 20. | poziva, da je treba v okviru politik EU razviti pomembne in predvidljive finančne instrumente, s katerimi bi državam v razvoju pomagali pri prilagajanju na vplive podnebnih sprememb ter zmanjšanju emisij toplogrednih plinov ter krčenja in propadanja gozdov; poudarja, da je treba pozorneje in kritično spremljati učinek, ki ga imajo obstoječi in prihodnji finančni instrumenti za podnebje na države v razvoju; meni, da bi bilo treba prilagoditi mehanizem čistega razvoja, da bi ga v ciljnem obdobju 2008–2012 v celoti izkoristili; |
| --- | --- |

20.

poziva, da je treba v okviru politik EU razviti pomembne in predvidljive finančne instrumente, s katerimi bi državam v razvoju pomagali pri prilagajanju na vplive podnebnih sprememb ter zmanjšanju emisij toplogrednih plinov ter krčenja in propadanja gozdov; poudarja, da je treba pozorneje in kritično spremljati učinek, ki ga imajo obstoječi in prihodnji finančni instrumenti za podnebje na države v razvoju; meni, da bi bilo treba prilagoditi mehanizem čistega razvoja, da bi ga v ciljnem obdobju 2008–2012 v celoti izkoristili;

| 21. | poudarja, da je nujno treba doseči okolju prijaznejšo razvojno politiko in pomoč EU ter ju izvajati tako, da nista v nasprotju s politiko EU o okolju in podnebnih spremembah; obžaluje zelo počasen napredek na tem področju ter poziva vodstvo EU, naj prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev uvrsti med glavne prednostne naloge v okviru politike razvojnega sodelovanja EU; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je nujno treba doseči okolju prijaznejšo razvojno politiko in pomoč EU ter ju izvajati tako, da nista v nasprotju s politiko EU o okolju in podnebnih spremembah; obžaluje zelo počasen napredek na tem področju ter poziva vodstvo EU, naj prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev uvrsti med glavne prednostne naloge v okviru politike razvojnega sodelovanja EU;

| 22. | poudarja, da morajo za ohranitev verodostojnosti akcijskega načrta z Balija industrializirane države nujno vstopiti v partnerstva o podnebju z glavnimi razvijajočimi se gospodarstvi, kot sta Kitajska in Indija, zato da bi spodbujale tesno sodelovanje pri reformi energetske politike, krepitvi zmogljivosti, podpori naložbam, energetski učinkovitosti in nizkoogljični tehnologiji; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da morajo za ohranitev verodostojnosti akcijskega načrta z Balija industrializirane države nujno vstopiti v partnerstva o podnebju z glavnimi razvijajočimi se gospodarstvi, kot sta Kitajska in Indija, zato da bi spodbujale tesno sodelovanje pri reformi energetske politike, krepitvi zmogljivosti, podpori naložbam, energetski učinkovitosti in nizkoogljični tehnologiji;

| 23. | obžaluje, da ni bilo mogoče vključiti jasnega sklicevanja na potrebo po dogovoru o zavezujočem zmanjšanju emisij v letalskem in pomorskem prometu; ugotavlja, da mandat z Balija ne izključuje zavezujočih ukrepov za letalski in pomorski promet; ponovno poudarja, da je treba emisije v letalskem in pomorskem prometu med mednarodne zaveze za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov za obdobje po letu 2012 vključiti pod pokroviteljstvo UNFCCC, saj Mednarodna organizacija za civilno letalstvo in Mednarodna pomorska organizacija nista bili učinkoviti pri obravnavanju tega vprašanja; |
| --- | --- |

23.

obžaluje, da ni bilo mogoče vključiti jasnega sklicevanja na potrebo po dogovoru o zavezujočem zmanjšanju emisij v letalskem in pomorskem prometu; ugotavlja, da mandat z Balija ne izključuje zavezujočih ukrepov za letalski in pomorski promet; ponovno poudarja, da je treba emisije v letalskem in pomorskem prometu med mednarodne zaveze za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov za obdobje po letu 2012 vključiti pod pokroviteljstvo UNFCCC, saj Mednarodna organizacija za civilno letalstvo in Mednarodna pomorska organizacija nista bili učinkoviti pri obravnavanju tega vprašanja;

| 24. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da pri svetovnih zavezah in ciljih o podnebju sodelujejo vsi glavni sektorji, udeleženi v mednarodni trgovini, da bi zagotovili uresničitev globalnega cilja glede podnebnih sprememb ter preprečili globalno izkrivljanje konkurence; |
| --- | --- |

24.

poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da pri svetovnih zavezah in ciljih o podnebju sodelujejo vsi glavni sektorji, udeleženi v mednarodni trgovini, da bi zagotovili uresničitev globalnega cilja glede podnebnih sprememb ter preprečili globalno izkrivljanje konkurence;

| 25. | poziva k nujni reviziji politike EU o biogorivih, pri čemer je treba poseben poudarek nameniti trajnosti življenjskega cikla vsakega biogoriva zaradi zmanjševanja emisij toplogrednih plinov; poudarja, da bi morali pri razvojnih in izvedbenih strategijah o biogorivu kot možnem viru energije v polnosti upoštevati vse povezane negativne vplive na okolje, družbo in gospodarstvo ter predvideti zaščito pred njimi; zato poziva Komisijo, naj predlaga trdne standarde in jasna merila za proizvodnjo biogoriva; |
| --- | --- |

25.

poziva k nujni reviziji politike EU o biogorivih, pri čemer je treba poseben poudarek nameniti trajnosti življenjskega cikla vsakega biogoriva zaradi zmanjševanja emisij toplogrednih plinov; poudarja, da bi morali pri razvojnih in izvedbenih strategijah o biogorivu kot možnem viru energije v polnosti upoštevati vse povezane negativne vplive na okolje, družbo in gospodarstvo ter predvideti zaščito pred njimi; zato poziva Komisijo, naj predlaga trdne standarde in jasna merila za proizvodnjo biogoriva;

| 26. | poudarja, da se Parlament veseli poročila Komisije ter visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko o posledicah podnebnih sprememb za mednarodno varnost, kot ga zahtevajo sklepi predsedstva z zasedanja Evropskega sveta v Bruslju z dne 21 in 22. junija 2007; poudarja, da je treba poseben poudarek nameniti ključnim področjem, kot so prilagajanje podnebnim spremembam, njihova blažitev in vključevanje v vse politike, saj so lahko pomemben vzrok pri destabilizaciji najrevnejših držav; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da se Parlament veseli poročila Komisije ter visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko o posledicah podnebnih sprememb za mednarodno varnost, kot ga zahtevajo sklepi predsedstva z zasedanja Evropskega sveta v Bruslju z dne 21 in 22. junija 2007; poudarja, da je treba poseben poudarek nameniti ključnim področjem, kot so prilagajanje podnebnim spremembam, njihova blažitev in vključevanje v vse politike, saj so lahko pomemben vzrok pri destabilizaciji najrevnejših držav;

| 27. | ker se zaveda razsežnosti izziva na naslednjih pogajanjih, vztraja, da mora podnebna politika postati ključna prednostna naloga in sestavni del vseh zunanjih odnosov EU s tretjimi državami, regionalnimi konvencijami in gospodarskimi organizacijami; poleg tega poziva štiri predsedstva (slovensko, francosko, češko in švedsko) v letih 2008 in 2009, naj Parlament obveščajo o svojih ciljih glede podnebne politike ter naj skupaj s Komisijo redno poročajo o napredku na pogajanjih; |
| --- | --- |

27.

ker se zaveda razsežnosti izziva na naslednjih pogajanjih, vztraja, da mora podnebna politika postati ključna prednostna naloga in sestavni del vseh zunanjih odnosov EU s tretjimi državami, regionalnimi konvencijami in gospodarskimi organizacijami; poleg tega poziva štiri predsedstva (slovensko, francosko, češko in švedsko) v letih 2008 in 2009, naj Parlament obveščajo o svojih ciljih glede podnebne politike ter naj skupaj s Komisijo redno poročajo o napredku na pogajanjih;

| 28. | poziva Komisijo, naj preuči možnosti industrije, da okrepi svoje gospodarske priložnosti, tako da razvije inovativno „podnebju prijazno“ industrijo, dokler ni enakih konkurenčnih pogojev; zato poziva, naj se v okviru Svetovne trgovinske organizacije preuči možnost uvedbe začasnih ukrepov, ki bi dali prednost proizvodnji in izvozu podnebju prijaznih proizvodov in inovativne tehnologije; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj preuči možnosti industrije, da okrepi svoje gospodarske priložnosti, tako da razvije inovativno „podnebju prijazno“ industrijo, dokler ni enakih konkurenčnih pogojev; zato poziva, naj se v okviru Svetovne trgovinske organizacije preuči možnost uvedbe začasnih ukrepov, ki bi dali prednost proizvodnji in izvozu podnebju prijaznih proizvodov in inovativne tehnologije;

| 29. | poziva vse svoje ustrezne stalne in začasne odbore in delegacije, naj tesno sodelujejo na temo podnebnih sprememb, da bi zagotovili dosleden in usklajen pristop v vseh svojih politikah, in sicer v okoljski, industrijski, energetski in prometni, kmetijski, raziskovalni in razvojni, predvsem pa v trgovinski in naložbeni politiki ter drugih pobudah, povezanih s cilji o podnebnih spremembah; poziva, da je treba vprašanja o podnebnih spremembah redno zastavljati na ravni medparlamentarnih delegacij in v okviru čezatlantskega zakonodajnega dialoga; |
| --- | --- |

29.

poziva vse svoje ustrezne stalne in začasne odbore in delegacije, naj tesno sodelujejo na temo podnebnih sprememb, da bi zagotovili dosleden in usklajen pristop v vseh svojih politikah, in sicer v okoljski, industrijski, energetski in prometni, kmetijski, raziskovalni in razvojni, predvsem pa v trgovinski in naložbeni politiki ter drugih pobudah, povezanih s cilji o podnebnih spremembah; poziva, da je treba vprašanja o podnebnih spremembah redno zastavljati na ravni medparlamentarnih delegacij in v okviru čezatlantskega zakonodajnega dialoga;

| 30. | priznava, da je verodostojnost EU na pogajanjih odvisna od uspeha prizadevanj Evrope glede zmanjševanja na domačih tleh ter od razvoja in prenosa nizkoogljičnih tehnologij v druge države; zato poziva k sprejetju politik in ukrepov na vseh ravneh, lokalni, državni in evropski, s katerimi bo EU emisije toplogrednih plinov na svojih tleh do leta 2020 zmanjšala za najmanj 30 % v primerjavi z ravnijo iz leta 1990, če se druge industrializirane države zavežejo podobnemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in če gospodarsko bolj razvite države v razvoju prispevajo k temu sorazmerno s svojo odgovornostjo in zmogljivostmi; ne glede na sklenitev splošnega sporazuma za obdobje po letu 2012 priznava obveznost, ki jo je sprejela EU, da bo do leta 2020 zmanjšala emisije toplogrednih plinov za najmanj 20 % glede na njihovo raven iz leta 1990; poziva k sprejetju politik in ukrepov, s katerimi bi podprli namenitev več sredstev tako na nacionalni ravni kot na ravni EU za raziskave in razvoj ter inovacije na področju zmanjševanja emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

30.

priznava, da je verodostojnost EU na pogajanjih odvisna od uspeha prizadevanj Evrope glede zmanjševanja na domačih tleh ter od razvoja in prenosa nizkoogljičnih tehnologij v druge države; zato poziva k sprejetju politik in ukrepov na vseh ravneh, lokalni, državni in evropski, s katerimi bo EU emisije toplogrednih plinov na svojih tleh do leta 2020 zmanjšala za najmanj 30 % v primerjavi z ravnijo iz leta 1990, če se druge industrializirane države zavežejo podobnemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in če gospodarsko bolj razvite države v razvoju prispevajo k temu sorazmerno s svojo odgovornostjo in zmogljivostmi; ne glede na sklenitev splošnega sporazuma za obdobje po letu 2012 priznava obveznost, ki jo je sprejela EU, da bo do leta 2020 zmanjšala emisije toplogrednih plinov za najmanj 20 % glede na njihovo raven iz leta 1990; poziva k sprejetju politik in ukrepov, s katerimi bi podprli namenitev več sredstev tako na nacionalni ravni kot na ravni EU za raziskave in razvoj ter inovacije na področju zmanjševanja emisij toplogrednih plinov;

| 31. | poziva EU, naj uporabi svojo moč in vpliv kot glavna akterka na mednarodnem prizorišču in partnerica držav v razvoju, da bi na mednarodni ravni uvedla dosledne cilje o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

31.

poziva EU, naj uporabi svojo moč in vpliv kot glavna akterka na mednarodnem prizorišču in partnerica držav v razvoju, da bi na mednarodni ravni uvedla dosledne cilje o podnebnih spremembah;

| 32. | poudarja zgodovinsko odgovornost predvsem industrializiranih držav kot glavnih proizvajalcev emisij toplogrednih plinov ter jih zato poziva, da se močneje zavežejo k preprečevanju in omejevanju možnosti naravnih katastrof in družbenih nemirov, do katerih bi prišlo, če ne bi omejili globalnega segrevanja; |
| --- | --- |

32.

poudarja zgodovinsko odgovornost predvsem industrializiranih držav kot glavnih proizvajalcev emisij toplogrednih plinov ter jih zato poziva, da se močneje zavežejo k preprečevanju in omejevanju možnosti naravnih katastrof in družbenih nemirov, do katerih bi prišlo, če ne bi omejili globalnega segrevanja;

| 33. | je seznanjen s pobudo administracije ZDA, da bi sklicala nadaljnjih pet srečanj glavnih svetovnih onesnaževalcev; poziva Komisijo in zadevne države članice, naj za svoje sodelovanje postavijo pogoj, da morajo gostitelji pripraviti konkretne predloge za kratkoročne cilje o zmanjšanju emisij, ki bodo ustrezali ciljem UNFCCC; poziva glavne svetovne onesnaževalce, naj uskladijo svoja prizadevanja s prizadevanji UNFCCC; |
| --- | --- |

33.

je seznanjen s pobudo administracije ZDA, da bi sklicala nadaljnjih pet srečanj glavnih svetovnih onesnaževalcev; poziva Komisijo in zadevne države članice, naj za svoje sodelovanje postavijo pogoj, da morajo gostitelji pripraviti konkretne predloge za kratkoročne cilje o zmanjšanju emisij, ki bodo ustrezali ciljem UNFCCC; poziva glavne svetovne onesnaževalce, naj uskladijo svoja prizadevanja s prizadevanji UNFCCC;

| 34. | ugotavlja, da bo zgoraj navedena konferenca/sestanek pogodbenic v Poznanu potekala sočasno z Evropskim svetom; poziva Svet, naj spremeni program Evropskega sveta, da se bodo voditelji vlad in držav lahko udeležili konference/sestanka, in naj zagotovi, da bodo vlade povsem pozorne nanjo; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da bo zgoraj navedena konferenca/sestanek pogodbenic v Poznanu potekala sočasno z Evropskim svetom; poziva Svet, naj spremeni program Evropskega sveta, da se bodo voditelji vlad in držav lahko udeležili konference/sestanka, in naj zagotovi, da bodo vlade povsem pozorne nanjo;

| 35. | je prepričan, da je za uresničitev omenjenih ciljev treba vključiti medije, ki bodo imeli bistveno vlogo pri potrebnem množičnem obveščanju o podnebnih spremembah s kratkoročnega in srednjeročnega vidika; |
| --- | --- |

35.

je prepričan, da je za uresničitev omenjenih ciljev treba vključiti medije, ki bodo imeli bistveno vlogo pri potrebnem množičnem obveščanju o podnebnih spremembah s kratkoročnega in srednjeročnega vidika;

| 36. | na podlagi pogovorov s parlamentarnimi predstavniki z vsega sveta na konferenci na Baliju meni, da Parlament lahko ima in bi moral imeti pomembno vlogo kot koordinator stalnega medparlamentarnega foruma za podnebne spremembe; zato poziva svoje ustrezne organe, naj preučijo to možnost; |
| --- | --- |

36.

na podlagi pogovorov s parlamentarnimi predstavniki z vsega sveta na konferenci na Baliju meni, da Parlament lahko ima in bi moral imeti pomembno vlogo kot koordinator stalnega medparlamentarnega foruma za podnebne spremembe; zato poziva svoje ustrezne organe, naj preučijo to možnost;

| 37. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu UNFCCC s prošnjo, naj jo posreduje tudi vsem pogodbenicam, ki niso članice EU, in opazovalkam pri Konvenciji. |
| --- | --- |

37.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu UNFCCC s prošnjo, naj jo posreduje tudi vsem pogodbenicam, ki niso članice EU, in opazovalkam pri Konvenciji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0537.

---

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 68/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 68/18

---

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o akcijskem načrtu za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti (2007/2106(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti“(KOM(2006)0545), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti“(KOM(2006)0545),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije (SEK(2006)1173), ki je priloženo zgoraj omenjenemu sporočilu Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije (SEK(2006)1173), ki je priloženo zgoraj omenjenemu sporočilu Komisije,

| — | ob upoštevanju ocene učinka akcijskega načrta (SEK(2006)1174) in povzetka (SEK(2006)1175), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene učinka akcijskega načrta (SEK(2006)1174) in povzetka (SEK(2006)1175),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Energetska politika za Evropo“(KOM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Energetska politika za Evropo“(KOM(2007)0001),

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 8. in 9. marca 2007 o potrditvi Akcijskega načrta Evropskega sveta (2007–2009) – Energetska politika za Evropo (7224/07), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 8. in 9. marca 2007 o potrditvi Akcijskega načrta Evropskega sveta (2007–2009) – Energetska politika za Evropo (7224/07),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/75/EGS z dne 22. septembra 1992 o navajanju porabe energije in drugih virov za gospodinjske aparate z nalepkami in standardiziranimi podatki o izdelku (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/75/EGS z dne 22. septembra 1992 o navajanju porabe energije in drugih virov za gospodinjske aparate z nalepkami in standardiziranimi podatki o izdelku (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti zgradb (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti zgradb (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spodbujanju soproizvodnje, ki temelji na rabi koristne toplote, na notranjem trgu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spodbujanju soproizvodnje, ki temelji na rabi koristne toplote, na notranjem trgu (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah (5),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/1005/ES z dne 18. decembra 2006 o sklenitvi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (6) in besedila zgoraj omenjenega sporazuma (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/1005/ES z dne 18. decembra 2006 o sklenitvi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (6) in besedila zgoraj omenjenega sporazuma (7),

| — | ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (KOM(2006)0576), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (KOM(2006)0576),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (8), zlasti poglavja III iz naslova II o programu Inteligentna energija – Evropa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (8), zlasti poglavja III iz naslova II o programu Inteligentna energija – Evropa,

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o energetski učinkovitosti ali „Narediti več z manj“ – zelena knjiga (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o energetski učinkovitosti ali „Narediti več z manj“ – zelena knjiga (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2006 o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo – zelena knjiga (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2006 o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo – zelena knjiga (12),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za regionalni razvoj (A6-0003/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za regionalni razvoj (A6-0003/2008),

| A. | ker bo zvišanje globalnih temperatur za več kot 2 oC nad temperaturo iz časa pred industrijsko revolucijo povzročilo kaotične spremembe podnebja, kot je bilo med drugim navedeno v poročilu Medvladnega foruma za spremembo podnebja maja 2007; ker je potrebno drastično zmanjšanje emisij ogljika do leta 2015, če naj bi bila rast globalne temperature nižja od 2 oC; ker je učinkovita uporaba energije najkrajša in stroškovno najučinkovitejša pot za zmanjšanje ogljikovih emisij; |
| --- | --- |

A.

ker bo zvišanje globalnih temperatur za več kot 2 oC nad temperaturo iz časa pred industrijsko revolucijo povzročilo kaotične spremembe podnebja, kot je bilo med drugim navedeno v poročilu Medvladnega foruma za spremembo podnebja maja 2007; ker je potrebno drastično zmanjšanje emisij ogljika do leta 2015, če naj bi bila rast globalne temperature nižja od 2 oC; ker je učinkovita uporaba energije najkrajša in stroškovno najučinkovitejša pot za zmanjšanje ogljikovih emisij;

| B. | ker ima energetska učinkovitost ključno vlogo pri zmanjšanju odvisnosti Evropske unije od uvoza energije, pri soočanju s prihodnjim pomanjkanjem virov energije in pri omejevanju vpliva pretresov zaradi sprememb cene energije; |
| --- | --- |

B.

ker ima energetska učinkovitost ključno vlogo pri zmanjšanju odvisnosti Evropske unije od uvoza energije, pri soočanju s prihodnjim pomanjkanjem virov energije in pri omejevanju vpliva pretresov zaradi sprememb cene energije;

| C. | ker je iz ocene učinka akcijskega načrta za energetsko učinkovitost razvidno, da Komisija nima zadostne zmogljivosti za izvrševanje na vseh ravneh oblikovanja politike in da bi potrebovali še 20 zaposlenih za uspeh akcijskega načrta; |
| --- | --- |

C.

ker je iz ocene učinka akcijskega načrta za energetsko učinkovitost razvidno, da Komisija nima zadostne zmogljivosti za izvrševanje na vseh ravneh oblikovanja politike in da bi potrebovali še 20 zaposlenih za uspeh akcijskega načrta;

| D. | ker je Direktivo 2002/91/ES ustrezno preneslo zgolj pet držav članic; |
| --- | --- |

D.

ker je Direktivo 2002/91/ES ustrezno preneslo zgolj pet držav članic;

| E. | ker Direktiva 2006/32/ES zahteva, da države članice predložijo nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost Komisiji do 30. junija 2007; ker je do 1. septembra 2007 Komisija prejela zgolj devet nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost in do 10. januarja 2008še vedno zgolj sedemnajst; |
| --- | --- |

E.

ker Direktiva 2006/32/ES zahteva, da države članice predložijo nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost Komisiji do 30. junija 2007; ker je do 1. septembra 2007 Komisija prejela zgolj devet nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost in do 10. januarja 2008še vedno zgolj sedemnajst;

| F. | ker države članice Direktivo 2004/8/ES izvajajo z zamudo in pomanjkljivo; |
| --- | --- |

F.

ker države članice Direktivo 2004/8/ES izvajajo z zamudo in pomanjkljivo;

| G. | ker je Evropska unija ena izmed najbogatejših in tehnološko najnaprednejših regij na svetu; ker je Evropska unija od leta 1990 povečala svojo gospodarsko proizvodnjo za skoraj 40 % in povprečen prihodek na prebivalca za tretjino; ker se je v istem obdobju povpraševanje po energiji in virih električne energije povečalo za samo 11 %; |
| --- | --- |

G.

ker je Evropska unija ena izmed najbogatejših in tehnološko najnaprednejših regij na svetu; ker je Evropska unija od leta 1990 povečala svojo gospodarsko proizvodnjo za skoraj 40 % in povprečen prihodek na prebivalca za tretjino; ker se je v istem obdobju povpraševanje po energiji in virih električne energije povečalo za samo 11 %;

| H. | ker bi informacijske in komunikacijske tehnologije, ob ustrezni politični podpori, lahko dosegle dodatna povišanja produktivnosti, ki bi presegla 20-odstotni cilj EU; ker bi zato nekatere tehnologije, kot so tehnologija inteligentnega omrežja, inteligentni sistemi upravljanja in tehnologije za računalniške simulacije (speckled computing technologies), potrebovale učinkovita politična priporočila; |
| --- | --- |

H.

ker bi informacijske in komunikacijske tehnologije, ob ustrezni politični podpori, lahko dosegle dodatna povišanja produktivnosti, ki bi presegla 20-odstotni cilj EU; ker bi zato nekatere tehnologije, kot so tehnologija inteligentnega omrežja, inteligentni sistemi upravljanja in tehnologije za računalniške simulacije (speckled computing technologies), potrebovale učinkovita politična priporočila;

| 1. | pozdravlja zgoraj omenjeni akcijski načrt za energetsko učinkovitost za leto 2006 in odobrava njegove cilje in področje uporabe; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zgoraj omenjeni akcijski načrt za energetsko učinkovitost za leto 2006 in odobrava njegove cilje in področje uporabe;

| 2. | meni, da je cilj izboljšati učinkovitost za več kot 20 % do leta 2020, poleg izboljšav zaradi nevezanih strukturnih ali cenovnih učinkov, tehnično in gospodarsko popolnoma izvedljiv, ter poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo tako za njegovo dosego kot za dosego ciljev v zvezi s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

2.

meni, da je cilj izboljšati učinkovitost za več kot 20 % do leta 2020, poleg izboljšav zaradi nevezanih strukturnih ali cenovnih učinkov, tehnično in gospodarsko popolnoma izvedljiv, ter poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo tako za njegovo dosego kot za dosego ciljev v zvezi s podnebnimi spremembami;

| 3. | zaskrbljeno opaža, da se obstoječa zakonodaja o energetski učinkovitosti v državah članicah izvaja nepopolno in z zamudo; |
| --- | --- |

3.

zaskrbljeno opaža, da se obstoječa zakonodaja o energetski učinkovitosti v državah članicah izvaja nepopolno in z zamudo;

| 4. | poudarja potrebo, da se politika energetske učinkovitosti izvaja na vseh ravneh upravljanja; |
| --- | --- |

4.

poudarja potrebo, da se politika energetske učinkovitosti izvaja na vseh ravneh upravljanja;

| 5. | obžaluje, da se Direktiva 2004/8/ES v državah članicah izvaja nepopolno in z veliko zamudo; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da se Direktiva 2004/8/ES v državah članicah izvaja nepopolno in z veliko zamudo;

| 6. | obsoja dejstvo, da Komisija ni namenila dovolj osebja za popolno in takojšnje izvajanje akcijskega načrta za energetsko učinkovitost in zakonodaje, na kateri temelji; |
| --- | --- |

6.

obsoja dejstvo, da Komisija ni namenila dovolj osebja za popolno in takojšnje izvajanje akcijskega načrta za energetsko učinkovitost in zakonodaje, na kateri temelji;

| 7. | obžaluje, da so bili do 1. septembra 2007 v celoti uresničeni samo trije od enaindvajsetih ukrepov Komisije, načrtovanih v akcijskem načrtu za leto 2007, in opozarja na poročanje Komisije o obdobju do 30. oktobra 2007, da šestnajst od enaindvajsetih ukrepov dobro napreduje; obžaluje, da je prišlo do velikih zaostankov v časovnem razporedu za sprejem minimalnih standardov za energetsko učinkovitost pri prednostnih skupinah izdelkov; |
| --- | --- |

7.

obžaluje, da so bili do 1. septembra 2007 v celoti uresničeni samo trije od enaindvajsetih ukrepov Komisije, načrtovanih v akcijskem načrtu za leto 2007, in opozarja na poročanje Komisije o obdobju do 30. oktobra 2007, da šestnajst od enaindvajsetih ukrepov dobro napreduje; obžaluje, da je prišlo do velikih zaostankov v časovnem razporedu za sprejem minimalnih standardov za energetsko učinkovitost pri prednostnih skupinah izdelkov;

| 8. | obsoja neuspeh številnih vlad držav članic pri zagotavljanju prednosti takojšnjemu in popolnemu prenosu in spoštovanju zakonodaje o energetski učinkovitosti kljub govorom o soočanju s podnebnimi spremembami in zmanjšanju uvoza energije v EU; |
| --- | --- |

8.

obsoja neuspeh številnih vlad držav članic pri zagotavljanju prednosti takojšnjemu in popolnemu prenosu in spoštovanju zakonodaje o energetski učinkovitosti kljub govorom o soočanju s podnebnimi spremembami in zmanjšanju uvoza energije v EU;

| 9. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za hitrejši postopek priprave prihodnjega memoranduma o soglasju v zvezi s sodelovanjem s Svetom evropskih regulatorjev na področju energij (CEER) e, ki bo določal skupne smernice in skupna pravila ravnanja za izboljšanje učinkovitosti pri končni porabi energije v vseh sektorjih; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za hitrejši postopek priprave prihodnjega memoranduma o soglasju v zvezi s sodelovanjem s Svetom evropskih regulatorjev na področju energij (CEER) e, ki bo določal skupne smernice in skupna pravila ravnanja za izboljšanje učinkovitosti pri končni porabi energije v vseh sektorjih;

| 10. | poziva Komisijo in vse države članice, naj nemudoma in odkrito ocenijo pomanjkanje zmogljivosti in druge ovire, ki so pripeljale do nezadostnega izvajanja zakonodaje o energetski učinkovitosti, in pripravijo nasvete za njihovo premostitev; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in vse države članice, naj nemudoma in odkrito ocenijo pomanjkanje zmogljivosti in druge ovire, ki so pripeljale do nezadostnega izvajanja zakonodaje o energetski učinkovitosti, in pripravijo nasvete za njihovo premostitev;

| 11. | zlasti opozarja na splošno pomanjkanje preprostega in takojšnjega informiranja ter organizacijske podpore v zvezi z energetsko učinkovitostjo tam, kjer sta potrebna, potreba pa se lahko pojavi nenadoma (na primer pri okvari gospodinjskega aparata ali druge opreme) ali je lahko vezana na posebne dogodke (kot je selitev); verjame, da premajhno posvečanje pozornosti praktičnim potrebam državljanov spodkopava veliko programov za energetsko učinkovitost, in zato poudarja pomen praktične pomoči in vnaprejšnjega financiranja; |
| --- | --- |

11.

zlasti opozarja na splošno pomanjkanje preprostega in takojšnjega informiranja ter organizacijske podpore v zvezi z energetsko učinkovitostjo tam, kjer sta potrebna, potreba pa se lahko pojavi nenadoma (na primer pri okvari gospodinjskega aparata ali druge opreme) ali je lahko vezana na posebne dogodke (kot je selitev); verjame, da premajhno posvečanje pozornosti praktičnim potrebam državljanov spodkopava veliko programov za energetsko učinkovitost, in zato poudarja pomen praktične pomoči in vnaprejšnjega financiranja;

| 12. | poudarja, da je treba informacijske in komunikacijske tehnologije spodbujati kot bistveno gonilo za varčevanje z energijo v različnih sektorjih, kot so promet, gradbeništvo, energija in proizvodnja; v zvezi s tem pozdravlja študijo Komisije o oceni možnega prispevka različnih vodilnih tehnologij, ki temeljijo na informacijskih in komunikacijskih tehnologijah, k izboljšanju energetske učinkovitosti gospodarstva EU in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov do leta 2020; poziva Komisijo, naj v študijo vključi vlogo inteligentnih sistemov upravljanja na splošno ter zlasti tehnologijo inteligentnih omrežij in vgrajenih sistemov; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba informacijske in komunikacijske tehnologije spodbujati kot bistveno gonilo za varčevanje z energijo v različnih sektorjih, kot so promet, gradbeništvo, energija in proizvodnja; v zvezi s tem pozdravlja študijo Komisije o oceni možnega prispevka različnih vodilnih tehnologij, ki temeljijo na informacijskih in komunikacijskih tehnologijah, k izboljšanju energetske učinkovitosti gospodarstva EU in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov do leta 2020; poziva Komisijo, naj v študijo vključi vlogo inteligentnih sistemov upravljanja na splošno ter zlasti tehnologijo inteligentnih omrežij in vgrajenih sistemov;

Oprema in naprave

| 13. | pozdravlja strategijo sprejemanja minimalnih standardov za energetsko učinkovitost in poziva Komisijo, naj do leta 2008 te standarde določi in uporabi za klimatske naprave in vse tipe televizijskih naprav STB (set top box); poziva, da se mora to izvesti v povezavi z dinamično revizijo označevanja in ugotavlja, da lahko oznaka CE pripomore k uveljavljanju minimalnih standardov za energetsko učinkovitost; poziva države članice, naj namenijo več sredstev nadzoru trga; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja strategijo sprejemanja minimalnih standardov za energetsko učinkovitost in poziva Komisijo, naj do leta 2008 te standarde določi in uporabi za klimatske naprave in vse tipe televizijskih naprav STB (set top box); poziva, da se mora to izvesti v povezavi z dinamično revizijo označevanja in ugotavlja, da lahko oznaka CE pripomore k uveljavljanju minimalnih standardov za energetsko učinkovitost; poziva države članice, naj namenijo več sredstev nadzoru trga;

| 14. | odobrava vključitev gospodinjske razsvetljave na seznam prednostnih skupin izdelkov in poudarja, da je pomembno, da se Komisija drži predlaganega časovnega razporeda za umik najbolj neučinkovitih žarnic s trga v skladu s sklepi Evropskega sveta marca 2007; |
| --- | --- |

14.

odobrava vključitev gospodinjske razsvetljave na seznam prednostnih skupin izdelkov in poudarja, da je pomembno, da se Komisija drži predlaganega časovnega razporeda za umik najbolj neučinkovitih žarnic s trga v skladu s sklepi Evropskega sveta marca 2007;

| 15. | ugotavlja, da je bil pred kratkim dosežen napredek pri tehnologiji razsvetljave na principu svetleče diode; poziva Komisijo, naj preuči, kako pospešiti raziskave na področju razsvetljave na principu svetleče diode, ter kako povečati uporabo tovrstne razsvetljave; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je bil pred kratkim dosežen napredek pri tehnologiji razsvetljave na principu svetleče diode; poziva Komisijo, naj preuči, kako pospešiti raziskave na področju razsvetljave na principu svetleče diode, ter kako povečati uporabo tovrstne razsvetljave;

| 16. | poziva Komisijo, naj pripravi časovne razporede za umik s trga za najmanj energetsko učinkovito opremo, naprave in druge izdelke, ki rabijo energijo, kot so zunanji grelci; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj pripravi časovne razporede za umik s trga za najmanj energetsko učinkovito opremo, naprave in druge izdelke, ki rabijo energijo, kot so zunanji grelci;

| 17. | pozdravlja poudarek na zmanjšanju izgub energije pri napravah v stanju pripravljenosti ter povečanje razpoložljivosti izdelkov in tehnologij, ki zagotavljajo, da proizvodi in naprave uporabljajo energijo samo takrat, ko jo dejansko potrebujejo; poziva Komisijo, naj predlaga zahtevo za enovatno porabo pri napravah v stanju pripravljenosti in naj opravi raziskavo o možnih prihrankih energije, ki bi nastali ob doseganju najnižje porabe v stanju pripravljenosti ter ob odpravi te porabe, kadar ni nujna, zlasti pri pasivnem stanju pripravljenosti; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja poudarek na zmanjšanju izgub energije pri napravah v stanju pripravljenosti ter povečanje razpoložljivosti izdelkov in tehnologij, ki zagotavljajo, da proizvodi in naprave uporabljajo energijo samo takrat, ko jo dejansko potrebujejo; poziva Komisijo, naj predlaga zahtevo za enovatno porabo pri napravah v stanju pripravljenosti in naj opravi raziskavo o možnih prihrankih energije, ki bi nastali ob doseganju najnižje porabe v stanju pripravljenosti ter ob odpravi te porabe, kadar ni nujna, zlasti pri pasivnem stanju pripravljenosti;

| 18. | pozdravlja podpis sporazuma o programu Energy Star z Združenimi državami, ki postavlja skupne standarde za energetsko učinkovitost pisarniške opreme, ter zlasti vključitev določbe o obveznih javnih naročilih v izvedbeno uredbo; poziva Komisijo, naj nadaljuje s pogajanji o širitvi področja sodelovanja v okviru Energy Star med EU in ZDA na druge proizvode v skladu z obvezami z vrha EU–ZDA 30. aprila 2007; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja podpis sporazuma o programu Energy Star z Združenimi državami, ki postavlja skupne standarde za energetsko učinkovitost pisarniške opreme, ter zlasti vključitev določbe o obveznih javnih naročilih v izvedbeno uredbo; poziva Komisijo, naj nadaljuje s pogajanji o širitvi področja sodelovanja v okviru Energy Star med EU in ZDA na druge proizvode v skladu z obvezami z vrha EU–ZDA 30. aprila 2007;

| 19. | pozdravlja predlog, da bi do leta 2010 določili minimalne standarde za energetsko učinkovitost za vse druge pomembne naprave in opremo, ki rabijo energijo; poziva Komisijo, naj začne z najmanj energetsko učinkovitimi izdelki na trgu; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja predlog, da bi do leta 2010 določili minimalne standarde za energetsko učinkovitost za vse druge pomembne naprave in opremo, ki rabijo energijo; poziva Komisijo, naj začne z najmanj energetsko učinkovitimi izdelki na trgu;

| 20. | podpira Komisijo v njenih prizadevanjih, da bi oblikovala merila za okoljsko označevanje tehnologij za gretje in hlajenje, predvsem pri uporabi primarne energije, da bi uporabnikom zagotovila zanesljive informacije o najbolj učinkovitih in okolju prijaznih rešitvah, ki so na voljo na trgu opreme za gretje in hlajenje stavb; |
| --- | --- |

20.

podpira Komisijo v njenih prizadevanjih, da bi oblikovala merila za okoljsko označevanje tehnologij za gretje in hlajenje, predvsem pri uporabi primarne energije, da bi uporabnikom zagotovila zanesljive informacije o najbolj učinkovitih in okolju prijaznih rešitvah, ki so na voljo na trgu opreme za gretje in hlajenje stavb;

| 21. | poziva k strogemu izvajanju zahtev iz leta 2006, ki se nanašajo na vgradnjo „pametnih“ merilnikov, kar bi izboljšalo ozaveščenost uporabnikov glede porabe energije, pomagalo dobaviteljem električne energije, da se učinkoviteje odzovejo na povpraševanje in pripomoglo k izboljšanju zahtev glede statistike energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

21.

poziva k strogemu izvajanju zahtev iz leta 2006, ki se nanašajo na vgradnjo „pametnih“ merilnikov, kar bi izboljšalo ozaveščenost uporabnikov glede porabe energije, pomagalo dobaviteljem električne energije, da se učinkoviteje odzovejo na povpraševanje in pripomoglo k izboljšanju zahtev glede statistike energetske učinkovitosti;

| 22. | poziva k oblikovanju standarda za pametne merilnike toplote, ki bi se uporabljali pri sistemih centralnega ogrevanja in v omrežjih daljinskega ogrevanja, kar bi spodbudilo končne uporabnike k večji odgovornosti (plačilo glede na porabo) in bi ukinilo sisteme pavšalnih plačil, ki imajo ravno nasproten učinek; |
| --- | --- |

22.

poziva k oblikovanju standarda za pametne merilnike toplote, ki bi se uporabljali pri sistemih centralnega ogrevanja in v omrežjih daljinskega ogrevanja, kar bi spodbudilo končne uporabnike k večji odgovornosti (plačilo glede na porabo) in bi ukinilo sisteme pavšalnih plačil, ki imajo ravno nasproten učinek;

| 23. | meni, da bi industrijska tehnologija morala zagotoviti manjšo porabo energije v proizvodnih postopkih; verjame, da bi se z zmanjšanjem teže cestnih vozil in drugih prevoznih sredstev dosegel občuten prihranek energije; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi industrijska tehnologija morala zagotoviti manjšo porabo energije v proizvodnih postopkih; verjame, da bi se z zmanjšanjem teže cestnih vozil in drugih prevoznih sredstev dosegel občuten prihranek energije;

Zahteve za stavbe

| 24. | poziva Komisijo, naj nujno sproži postopke za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, ki niso ustrezno prenesle Direktive 2002/91/ES ali je ne izvajajo v celoti; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj nujno sproži postopke za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, ki niso ustrezno prenesle Direktive 2002/91/ES ali je ne izvajajo v celoti;

| 25. | ugotavlja, da je, glede na dolgo življenjsko dobo stavb, najpomembneje zagotoviti, da so nove stavbe zgrajene po najvišjih možnih standardih za energetsko učinkovitost in da so obstoječe stavbe prilagojene sodobnim standardom; meni, da je, poleg posodobitve, včasih mogoče podpreti možnost rušenja energetsko neučinkovitih stavb v kombinaciji z grajenjem novih energetsko učinkovitih; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da je, glede na dolgo življenjsko dobo stavb, najpomembneje zagotoviti, da so nove stavbe zgrajene po najvišjih možnih standardih za energetsko učinkovitost in da so obstoječe stavbe prilagojene sodobnim standardom; meni, da je, poleg posodobitve, včasih mogoče podpreti možnost rušenja energetsko neučinkovitih stavb v kombinaciji z grajenjem novih energetsko učinkovitih;

| 26. | poziva Komisijo, naj revidira Direktivo 2002/91/ES tako, da bo njen člen 6 od leta 2009 veljal za vse stavbe, ki potrebujejo gretje ali hlajenje, ne glede na njihovo velikost; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj revidira Direktivo 2002/91/ES tako, da bo njen člen 6 od leta 2009 veljal za vse stavbe, ki potrebujejo gretje ali hlajenje, ne glede na njihovo velikost;

| 27. | poziva Komisijo, naj v svoji reviziji o učinkovitosti grelcev upošteva dejstvo, da so grelci, ki delujejo na principu soproizvodnje (kombinirana toplota in električna energija), daleč najbolj učinkoviti, in naj temu ustrezno določi minimalne zahteve za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj v svoji reviziji o učinkovitosti grelcev upošteva dejstvo, da so grelci, ki delujejo na principu soproizvodnje (kombinirana toplota in električna energija), daleč najbolj učinkoviti, in naj temu ustrezno določi minimalne zahteve za energetsko učinkovitost;

| 28. | pozdravlja predlog za določitev minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti novih in obnovljenih stavb ter stavbnih elementov, kot so na primer okna in folije; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja predlog za določitev minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti novih in obnovljenih stavb ter stavbnih elementov, kot so na primer okna in folije;

| 29. | poziva Komisijo, naj predlaga obvezujočo zahtevo za vse nove stavbe, ki potrebujejo gretje in/ali hlajenje, da so od leta 2011 dalje zgrajene po standardih za pasivne hiše ali po enakovrednih standardih za nestanovanjske objekte ter zahtevo, da od leta 2008 dalje uporabljajo pasivne rešitve za gretje in hlajenje; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj predlaga obvezujočo zahtevo za vse nove stavbe, ki potrebujejo gretje in/ali hlajenje, da so od leta 2011 dalje zgrajene po standardih za pasivne hiše ali po enakovrednih standardih za nestanovanjske objekte ter zahtevo, da od leta 2008 dalje uporabljajo pasivne rešitve za gretje in hlajenje;

| 30. | poziva Komisijo, naj obravnava postopno uvajanje gretja na daljavo in omrežij za hlajenje za vse stavbe, da bi se zmanjšala poraba fosilnih goriv pri gretju in hlajenju, saj bi uporabili izgube, ki nastanejo pri preoblikovanju energije; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj obravnava postopno uvajanje gretja na daljavo in omrežij za hlajenje za vse stavbe, da bi se zmanjšala poraba fosilnih goriv pri gretju in hlajenju, saj bi uporabili izgube, ki nastanejo pri preoblikovanju energije;

| 31. | poziva Komisijo, naj pri obravnavi obdavčevanja in drugih ukrepov za spodbujanje energetske učinkovitosti upošteva arhitekturne rešitve za pasivno gretje in hlajenje, kot so gradbene strukture s termičnimi lastnostmi; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj pri obravnavi obdavčevanja in drugih ukrepov za spodbujanje energetske učinkovitosti upošteva arhitekturne rešitve za pasivno gretje in hlajenje, kot so gradbene strukture s termičnimi lastnostmi;

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo hlajenje na daljavo iz obnovljivih virov energije, kot učinkovito rešitev ob povečanem povpraševanju po ohlajevanju zaradi udobja; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo hlajenje na daljavo iz obnovljivih virov energije, kot učinkovito rešitev ob povečanem povpraševanju po ohlajevanju zaradi udobja;

| 33. | poziva Komisijo, naj ustvari pregledno bazo podatkov, dostopno državljanom Unije, ki bi vsebovala nacionalne, regionalne in lokalne ukrepe za spodbujanje energetske učinkovitosti pri stavbah, zlasti finančne ukrepe, da bi se spodbudila izmenjava najboljših praks v EU, javne informacije in ozaveščenost; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj ustvari pregledno bazo podatkov, dostopno državljanom Unije, ki bi vsebovala nacionalne, regionalne in lokalne ukrepe za spodbujanje energetske učinkovitosti pri stavbah, zlasti finančne ukrepe, da bi se spodbudila izmenjava najboljših praks v EU, javne informacije in ozaveščenost;

Proizvodnja in distribucija električne energije

| 34. | poziva države članice, naj v svoje nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost vključijo načrte povečanja visoko učinkovite soproizvodnje ter naj preidejo na celovito načrtovanje in razvijanje dobave električne energije, gretja in hlajenja, kakor tudi poziva Komisijo, naj ne odobrava nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost, ki tega ne predvidevajo; poziva države članice, naj na splošno spodbujajo ukrepe za pospeševanje soproizvodnje v malem in mikro obsegu ter odstranijo administrativne ovire zanjo; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, naj v svoje nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost vključijo načrte povečanja visoko učinkovite soproizvodnje ter naj preidejo na celovito načrtovanje in razvijanje dobave električne energije, gretja in hlajenja, kakor tudi poziva Komisijo, naj ne odobrava nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost, ki tega ne predvidevajo; poziva države članice, naj na splošno spodbujajo ukrepe za pospeševanje soproizvodnje v malem in mikro obsegu ter odstranijo administrativne ovire zanjo;

| 35. | poudarja, da sta prevoz in distribucija med povzročitelji energetskih izgub in izpadov električne energije, ter poudarja vlogo, ki bi jo mikroproizvodnja ter decentralizirana in raznolika proizvodnja lahko igrale pri zagotavljanju varnosti oskrbe in zmanjševanju izgub; meni, da bi bilo treba oblikovati spodbude za izboljšanje infrastrukture z namenom, da se zmanjšajo izgube pri prenosu in distribuciji; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da sta prevoz in distribucija med povzročitelji energetskih izgub in izpadov električne energije, ter poudarja vlogo, ki bi jo mikroproizvodnja ter decentralizirana in raznolika proizvodnja lahko igrale pri zagotavljanju varnosti oskrbe in zmanjševanju izgub; meni, da bi bilo treba oblikovati spodbude za izboljšanje infrastrukture z namenom, da se zmanjšajo izgube pri prenosu in distribuciji;

| 36. | poziva Komisijo, naj več pozornosti nameni trgu ogrevanja, ker gretje predstavlja največji delež porabe energije, in instrumentom (urbano načrtovanje, načrtovanje ogrevanja, investicijske spodbude), ki omogočajo obnavljanje odvečne toplote iz obnovljivih virov z razvojem infrastruktur za gretje in hlajenje na daljavo; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj več pozornosti nameni trgu ogrevanja, ker gretje predstavlja največji delež porabe energije, in instrumentom (urbano načrtovanje, načrtovanje ogrevanja, investicijske spodbude), ki omogočajo obnavljanje odvečne toplote iz obnovljivih virov z razvojem infrastruktur za gretje in hlajenje na daljavo;

| 37. | poziva Komisijo, naj pozorno nadzoruje izvajanje Direktive 2004/8/EC in naj oceni, ali so podporne sheme za izkoristek naravnih potencialov posameznih držav ustrezne za kar najbolj učinkovito soproizvodnjo; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj pozorno nadzoruje izvajanje Direktive 2004/8/EC in naj oceni, ali so podporne sheme za izkoristek naravnih potencialov posameznih držav ustrezne za kar najbolj učinkovito soproizvodnjo;

| 38. | Komisijo opozarja na potrebo po lokalnih omrežjih za hlajenje, ki jih je treba uvesti kot učinkovit alternativni odgovor na rastoče povpraševanje po hlajenju zaradi udobja, in na potrebo po znatnem zmanjšanju s tem povezanih emisij CO2; |
| --- | --- |

38.

Komisijo opozarja na potrebo po lokalnih omrežjih za hlajenje, ki jih je treba uvesti kot učinkovit alternativni odgovor na rastoče povpraševanje po hlajenju zaradi udobja, in na potrebo po znatnem zmanjšanju s tem povezanih emisij CO2;

| 39. | poziva Komisijo, naj poveča obseg obstoječih finančnih spodbud za razvoj, kar bo omogočilo, da bo energija, pridobljena iz obnovljivih virov, napajala obstoječa omrežja, vzpostavljena za energijo iz fosilnih goriv; meni, da bi izboljšanje obstoječih omrežij hitreje in z nižjimi stroški znatno izboljšalo učinkovitost proizvodnje energije iz obnovljivih virov, hkrati pa bi povečalo varnost oskrbe, kar bi bil rezultat pravočasnih izboljšav; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj poveča obseg obstoječih finančnih spodbud za razvoj, kar bo omogočilo, da bo energija, pridobljena iz obnovljivih virov, napajala obstoječa omrežja, vzpostavljena za energijo iz fosilnih goriv; meni, da bi izboljšanje obstoječih omrežij hitreje in z nižjimi stroški znatno izboljšalo učinkovitost proizvodnje energije iz obnovljivih virov, hkrati pa bi povečalo varnost oskrbe, kar bi bil rezultat pravočasnih izboljšav;

Promet

| 40. | poziva Komisijo, naj določi minimalne standarde energetske učinkovitosti za vse načine prevoza, vključno z javnim prevozom; poudarja potrebo po politiki za energetsko učinkovit prevoz, ki bi v mestnih območjih dajala prednost javnemu prevozu, kolesarjenju in hoji; pozdravlja zeleno knjigo o mestnem prometu in poziva Komisijo, naj da pobudo, ki se bo zlasti nanašala na mestni prevoz in vprašanje varovanja podnebja, varčevanja z energijo in javnega zdravja v politiki trajnostne mobilnosti za majhna in velika mesta; spodbuja mestne oblasti v EU, naj preučijo ukrepe za zmanjšanje emisij CO2 iz avtomobilov in prometa osebnih vozil, na primer pristojbine v času zastojev; opozarja, da obvezujoče omejitve za emisije iz avtomobilov za vse nove osebne avtomobile v prodaji prispevajo k dosegi zavezujočega cilja o CO2 v EU; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj določi minimalne standarde energetske učinkovitosti za vse načine prevoza, vključno z javnim prevozom; poudarja potrebo po politiki za energetsko učinkovit prevoz, ki bi v mestnih območjih dajala prednost javnemu prevozu, kolesarjenju in hoji; pozdravlja zeleno knjigo o mestnem prometu in poziva Komisijo, naj da pobudo, ki se bo zlasti nanašala na mestni prevoz in vprašanje varovanja podnebja, varčevanja z energijo in javnega zdravja v politiki trajnostne mobilnosti za majhna in velika mesta; spodbuja mestne oblasti v EU, naj preučijo ukrepe za zmanjšanje emisij CO2 iz avtomobilov in prometa osebnih vozil, na primer pristojbine v času zastojev; opozarja, da obvezujoče omejitve za emisije iz avtomobilov za vse nove osebne avtomobile v prodaji prispevajo k dosegi zavezujočega cilja o CO2 v EU;

| 41. | poziva k spremembi Direktive 1999/94/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 1999 o informacijah o ekonomičnosti porabe goriva in emisijah CO2, ki so na voljo potrošnikom v zvezi s trženjem novih osebnih vozil (13), da bi se omogočilo označevanje avtomobilov na osnovi jasnega večrazrednega sistema ocenjevanja, kot se uporablja pri označevanju naprav (trenutno se uporablja 7-razredna lestvica od A do G); predlaga, da mora najmanj 20 % katerega koli prostora, namenjenega oglaševanju in trženju novih avtomobilov, ponujati informacije o porabi goriva in emisijah; |
| --- | --- |

41.

poziva k spremembi Direktive 1999/94/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 1999 o informacijah o ekonomičnosti porabe goriva in emisijah CO2, ki so na voljo potrošnikom v zvezi s trženjem novih osebnih vozil (13), da bi se omogočilo označevanje avtomobilov na osnovi jasnega večrazrednega sistema ocenjevanja, kot se uporablja pri označevanju naprav (trenutno se uporablja 7-razredna lestvica od A do G); predlaga, da mora najmanj 20 % katerega koli prostora, namenjenega oglaševanju in trženju novih avtomobilov, ponujati informacije o porabi goriva in emisijah;

| 42. | obžaluje tudi, da Svet še vedno ni sprejel predloga direktive o obdavčitvi osebnih avtomobilov, namen katere je znižati emisije CO2 v skladu z obveznostmi EU po kjotskem protokolu, in poziva k njenem čim hitrejšem sprejetju in izvedbi; |
| --- | --- |

42.

obžaluje tudi, da Svet še vedno ni sprejel predloga direktive o obdavčitvi osebnih avtomobilov, namen katere je znižati emisije CO2 v skladu z obveznostmi EU po kjotskem protokolu, in poziva k njenem čim hitrejšem sprejetju in izvedbi;

| 43. | poziva Komisijo, naj pripravi okvirno strategijo za lažje znatne izboljšave učinkovitosti mestnega in primestnega javnega prometa, za kar bi njuni subjekti morali opraviti študije in študije izvedljivosti, s poudarkom na sistemu, učinkovitosti in storitvah, pri čemer naj bi namen te strategije bil prilagoditi horizontalne podporne sheme, namenjene takemu razvoju sistemov javnega prevoza, da bodo skladne s strožjimi pogoji glede učinkovitosti in doslednosti; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj pripravi okvirno strategijo za lažje znatne izboljšave učinkovitosti mestnega in primestnega javnega prometa, za kar bi njuni subjekti morali opraviti študije in študije izvedljivosti, s poudarkom na sistemu, učinkovitosti in storitvah, pri čemer naj bi namen te strategije bil prilagoditi horizontalne podporne sheme, namenjene takemu razvoju sistemov javnega prevoza, da bodo skladne s strožjimi pogoji glede učinkovitosti in doslednosti;

| 44. | pozdravlja ustanovitev skupnega podjetja Čisto nebo, čigar cilj so bolj ekološka, okoljsko trajnostna in energetsko učinkovita zračna plovila; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja ustanovitev skupnega podjetja Čisto nebo, čigar cilj so bolj ekološka, okoljsko trajnostna in energetsko učinkovita zračna plovila;

Finančni sporazumi in regionalna politika

| 45. | opozarja na pomen dostopa do strukturnega financiranja za podporo energetski učinkovitosti prek teles, kot sta Evropska investicijska banka in Evropska banka za obnovo in razvoj ter tudi prek zasebnih bank; |
| --- | --- |

45.

opozarja na pomen dostopa do strukturnega financiranja za podporo energetski učinkovitosti prek teles, kot sta Evropska investicijska banka in Evropska banka za obnovo in razvoj ter tudi prek zasebnih bank;

| 46. | poziva Komisijo, naj dvigne delež financiranja iz strukturnih in kohezijskih skladov s 3 na najmanj 5 %; sredstva bi morala biti porabljena za izboljšanje energetske učinkovitosti v obstoječih domovih in bi zahtevala od držav članic, naj v celoti izkoristijo to priložnost; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj dvigne delež financiranja iz strukturnih in kohezijskih skladov s 3 na najmanj 5 %; sredstva bi morala biti porabljena za izboljšanje energetske učinkovitosti v obstoječih domovih in bi zahtevala od držav članic, naj v celoti izkoristijo to priložnost;

| 47. | obžaluje zapletenost velikega dela financiranja EU za energetsko učinkovitost, ne glede na obstoj pobude za skupne evropske vire za mikro do srednje velika podjetja (JEREMIE); opozarja, da je pomanjkanje preprostega in dostopnega financiranja velika ovira zlasti za majhna in mikro podjetja, ki nimajo potrebnih zmožnosti za dostop do zapletenih programov; |
| --- | --- |

47.

obžaluje zapletenost velikega dela financiranja EU za energetsko učinkovitost, ne glede na obstoj pobude za skupne evropske vire za mikro do srednje velika podjetja (JEREMIE); opozarja, da je pomanjkanje preprostega in dostopnega financiranja velika ovira zlasti za majhna in mikro podjetja, ki nimajo potrebnih zmožnosti za dostop do zapletenih programov;

| 48. | ugotavlja izjemen pomen raziskav in razvoja ter inovacij na področju energetske učinkovitosti; poziva države članice, regionalne in lokalne oblasti ter nevladne organizacije, naj izkoristijo sredstva, ki so na voljo v sedmem okvirnem programu, v strukturnih skladih ter v Programu za konkurenčnost in inovacije/inteligentno energijo – Evropa, ki so namenjeni spodbudi raziskav energetske učinkovitosti in ki zagovarjajo tehnologije, ki uporabljajo obnovljive vire energije, ter razvoj novih načinov prenosa energije in njenega shranjevanja tako, da bi se izgube zmanjšale; poziva Komisijo, naj se v dovolj veliki meri odzove na pozive za financiranje raziskav energetske učinkovitosti; poziva Komisijo in države članice, naj energetski učinkovitosti zagotovijo absolutno prednost pri trajnih prizadevanjih, da bi čim bolje uporabile razvojne programe EU za raziskave in tehnologijo; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja izjemen pomen raziskav in razvoja ter inovacij na področju energetske učinkovitosti; poziva države članice, regionalne in lokalne oblasti ter nevladne organizacije, naj izkoristijo sredstva, ki so na voljo v sedmem okvirnem programu, v strukturnih skladih ter v Programu za konkurenčnost in inovacije/inteligentno energijo – Evropa, ki so namenjeni spodbudi raziskav energetske učinkovitosti in ki zagovarjajo tehnologije, ki uporabljajo obnovljive vire energije, ter razvoj novih načinov prenosa energije in njenega shranjevanja tako, da bi se izgube zmanjšale; poziva Komisijo, naj se v dovolj veliki meri odzove na pozive za financiranje raziskav energetske učinkovitosti; poziva Komisijo in države članice, naj energetski učinkovitosti zagotovijo absolutno prednost pri trajnih prizadevanjih, da bi čim bolje uporabile razvojne programe EU za raziskave in tehnologijo;

| 49. | poziva, naj se mikro podjetja obravnavajo kot domača gospodinjstva in naj se jim ponudi preprosto financiranje za izboljšave pri energetski učinkovitosti, kot so vnaprejšnje donacije; |
| --- | --- |

49.

poziva, naj se mikro podjetja obravnavajo kot domača gospodinjstva in naj se jim ponudi preprosto financiranje za izboljšave pri energetski učinkovitosti, kot so vnaprejšnje donacije;

| 50. | poziva Komisijo, naj podpre pravila o državni pomoči, ki so bolj naklonjena ukrepom za energetsko učinkovitost (kot so ekološke inovacije in izboljšave produktivnosti); meni, da bi ta pravila morala biti preprosta, praktična in transparentna ter da bi morala odstranjevati ovire pri doseganju uspešnega izvajanja ukrepov za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj podpre pravila o državni pomoči, ki so bolj naklonjena ukrepom za energetsko učinkovitost (kot so ekološke inovacije in izboljšave produktivnosti); meni, da bi ta pravila morala biti preprosta, praktična in transparentna ter da bi morala odstranjevati ovire pri doseganju uspešnega izvajanja ukrepov za energetsko učinkovitost;

| 51. | poziva Komisijo, naj nujno uveljavi predloge za posebne ukrepe, katerih cilj je doseganje večje energetske učinkovitosti v najbolj oddaljenih regijah in ki so prilagojeni posebnim značilnostim zaradi trajnih ovir v teh regijah; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj nujno uveljavi predloge za posebne ukrepe, katerih cilj je doseganje večje energetske učinkovitosti v najbolj oddaljenih regijah in ki so prilagojeni posebnim značilnostim zaradi trajnih ovir v teh regijah;

| 52. | poudarja vlogo lokalnih in regionalnih agencij za energijo pri uspešnem izvajanju ukrepov za energetsko učinkovitost; poziva k vključevanju vseh agencij (evropskih, nacionalnih in lokalnih) v oblikovanje in izvajanje akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

52.

poudarja vlogo lokalnih in regionalnih agencij za energijo pri uspešnem izvajanju ukrepov za energetsko učinkovitost; poziva k vključevanju vseh agencij (evropskih, nacionalnih in lokalnih) v oblikovanje in izvajanje akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost;

Obdavčenje

| 53. | poziva Svet, naj spodbuja določanje znižane stopnje na dodano vrednost na delo, materiale in sestavne dele, ki izboljšajo energetsko učinkovitost pri stavbah v vseh državah članicah; poziva Svet, naj zagotovi, da se bo v celotnem davčnem sistemu dosledno odražal cilj izboljšane energetske učinkovitosti stavb; |
| --- | --- |

53.

poziva Svet, naj spodbuja določanje znižane stopnje na dodano vrednost na delo, materiale in sestavne dele, ki izboljšajo energetsko učinkovitost pri stavbah v vseh državah članicah; poziva Svet, naj zagotovi, da se bo v celotnem davčnem sistemu dosledno odražal cilj izboljšane energetske učinkovitosti stavb;

| 54. | spodbuja države članice, naj v polni meri izkoristijo znižano stopnjo davka na dodano vrednost pri obnovitvenih delih in popravilih zasebnih bivališč za izboljšanje energetske učinkovitosti; pozdravlja sklep Komisije, da oceni učinkovitost kreditiranja davkov tako za potrošnike, ki kupujejo najbolj energetsko učinkovite naprave, kot za podjetja, ki izdelujejo in oglašujejo takšno opremo; |
| --- | --- |

54.

spodbuja države članice, naj v polni meri izkoristijo znižano stopnjo davka na dodano vrednost pri obnovitvenih delih in popravilih zasebnih bivališč za izboljšanje energetske učinkovitosti; pozdravlja sklep Komisije, da oceni učinkovitost kreditiranja davkov tako za potrošnike, ki kupujejo najbolj energetsko učinkovite naprave, kot za podjetja, ki izdelujejo in oglašujejo takšno opremo;

| 55. | opozarja, da obdavčenje sodi pod pristojnost držav članic; ugotavlja, da bi davčni ukrepi, ki so jih izbrale države članice, lahko bili del vseh nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost; se zavzema za internalizacijo okoljskih stroškov; |
| --- | --- |

55.

opozarja, da obdavčenje sodi pod pristojnost držav članic; ugotavlja, da bi davčni ukrepi, ki so jih izbrale države članice, lahko bili del vseh nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost; se zavzema za internalizacijo okoljskih stroškov;

| 56. | poziva vse države članice, naj uvedejo posebne davčne spodbude za gospodinjstva, mikro podjetja in privatne lastnike, da bi ti ukrepali v smeri boljše energetske učinkovitosti in kupovali energetsko učinkovite proizvode; |
| --- | --- |

56.

poziva vse države članice, naj uvedejo posebne davčne spodbude za gospodinjstva, mikro podjetja in privatne lastnike, da bi ti ukrepali v smeri boljše energetske učinkovitosti in kupovali energetsko učinkovite proizvode;

| 57. | meni, da bi lahko bile na voljo davčne spodbude za rušenje energetsko neučinkovitih stavb, ko ga dopolnjuje izgradnja novih, energetsko učinkovitih stavb. |
| --- | --- |

57.

meni, da bi lahko bile na voljo davčne spodbude za rušenje energetsko neučinkovitih stavb, ko ga dopolnjuje izgradnja novih, energetsko učinkovitih stavb.

Spreminjanje ravnanja

| 58. | poudarja pomembno vlogo, ki jo mora odigrati javni sektor pri spodbujanju energetsko učinkovitih rešitev; |
| --- | --- |

58.

poudarja pomembno vlogo, ki jo mora odigrati javni sektor pri spodbujanju energetsko učinkovitih rešitev;

| 59. | se strinja, da imajo izobrazba in programi usposabljanja, ki se nanašajo na energetsko učinkovitost, ključno vlogo zlasti za mala in srednje velika podjetja; ugotavlja, da bi se izobraževanje o energiji moralo začeti v zelo zgodnji mladosti z vključevanjem zadevnih predmetov vključilo v izobraževalne programe v šolah po vsej EU; opozarja, da bo izvedba inovativnih tehnologij za izgradnjo in upravljanje z energijo zahtevala veliko ustrezno usposobljenih delavcev; je zaskrbljen, ker večina držav članic še ni izdelala ustreznih programov usposabljanja za področje energetske učinkovitosti; poziva, naj se potrebe po kadrih obravnavajo kot ključni del nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

59.

se strinja, da imajo izobrazba in programi usposabljanja, ki se nanašajo na energetsko učinkovitost, ključno vlogo zlasti za mala in srednje velika podjetja; ugotavlja, da bi se izobraževanje o energiji moralo začeti v zelo zgodnji mladosti z vključevanjem zadevnih predmetov vključilo v izobraževalne programe v šolah po vsej EU; opozarja, da bo izvedba inovativnih tehnologij za izgradnjo in upravljanje z energijo zahtevala veliko ustrezno usposobljenih delavcev; je zaskrbljen, ker večina držav članic še ni izdelala ustreznih programov usposabljanja za področje energetske učinkovitosti; poziva, naj se potrebe po kadrih obravnavajo kot ključni del nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost;

| 60. | spodbuja regionalne in lokalne organe, naj razvijejo tesno partnerstvo z regionalnimi agencijami za energijo z namenom izboljšanja zmogljivosti za usposabljanje energijskih tehnikov in strokovnjakov, ki delajo v sorodnih sektorjih; poudarja potrebo po bolj usklajenih omrežjih lokalnih udeležencev, da bi se v manj razvitih regijah razširile najboljše prakse v zvezi z energetsko učinkovitostjo; |
| --- | --- |

60.

spodbuja regionalne in lokalne organe, naj razvijejo tesno partnerstvo z regionalnimi agencijami za energijo z namenom izboljšanja zmogljivosti za usposabljanje energijskih tehnikov in strokovnjakov, ki delajo v sorodnih sektorjih; poudarja potrebo po bolj usklajenih omrežjih lokalnih udeležencev, da bi se v manj razvitih regijah razširile najboljše prakse v zvezi z energetsko učinkovitostjo;

| 61. | poudarja vlogo, ki bi jo javna naročila in storitve, kot so na primer energetski pregledi, lahko imeli pri zmanjšanju izgub in spodbujanju boljše izkoriščenosti energetskih zmogljivosti vsake stavbe; poziva države članice, njihove regionalne, lokalne in ostale javen organe, naj kot prvi služijo za zgled ne samo glede upravnih stavb, ampak tudi drugih javnih stavb, kot so šole, univerze in bolnišnice ter pri naročnikih v vodnem, energetskem in transportnem sektorju in sektorju poštnih storitev; |
| --- | --- |

61.

poudarja vlogo, ki bi jo javna naročila in storitve, kot so na primer energetski pregledi, lahko imeli pri zmanjšanju izgub in spodbujanju boljše izkoriščenosti energetskih zmogljivosti vsake stavbe; poziva države članice, njihove regionalne, lokalne in ostale javen organe, naj kot prvi služijo za zgled ne samo glede upravnih stavb, ampak tudi drugih javnih stavb, kot so šole, univerze in bolnišnice ter pri naročnikih v vodnem, energetskem in transportnem sektorju in sektorju poštnih storitev;

| 62. | poziva Komisijo, naj okrepi raziskave vedenjske ekonomije in postopkov odločanja pri ljudeh, kar bi pomagalo pri krojenju prihodnjih informacijskih kampanj o energetski učinkovitosti (kot je kampanja Trajnostna energija Evropa), ki bi tako dosegle kar največji učinek; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj okrepi raziskave vedenjske ekonomije in postopkov odločanja pri ljudeh, kar bi pomagalo pri krojenju prihodnjih informacijskih kampanj o energetski učinkovitosti (kot je kampanja Trajnostna energija Evropa), ki bi tako dosegle kar največji učinek;

| 63. | se strinja, da je na energetsko učinkovitost treba biti pozoren najprej doma; poziva Komisijo, Svet in svoje lastne enote, naj prevzamejo vodilno vlogo tako, da zahtevajo določitev zglednih standardov za energetsko učinkovitost za vse stavbe institucij EU v okviru širšega načrta uporabe energije v institucijah, ki bi moral vključevati ureditev glede dela in potovanj, spodbude in lokacije, kot tudi opremo in naročila; |
| --- | --- |

63.

se strinja, da je na energetsko učinkovitost treba biti pozoren najprej doma; poziva Komisijo, Svet in svoje lastne enote, naj prevzamejo vodilno vlogo tako, da zahtevajo določitev zglednih standardov za energetsko učinkovitost za vse stavbe institucij EU v okviru širšega načrta uporabe energije v institucijah, ki bi moral vključevati ureditev glede dela in potovanj, spodbude in lokacije, kot tudi opremo in naročila;

| 64. | poziva Komisijo in države članice, naj letno razglasijo evropski akcijski dan za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo in države članice, naj letno razglasijo evropski akcijski dan za energetsko učinkovitost;

| 65. | ugotavlja, da ima lahko sektor visoke tehnologije bistveno vlogo pri boljši ozaveščenosti potrošnikov in krepitvi njihove pripravljenosti, da prispevajo k energetski učinkovitosti tako, da ponuja proizvode, ki so energetsko učinkoviti in ustrezajo izboljšanim standardom; |
| --- | --- |

65.

ugotavlja, da ima lahko sektor visoke tehnologije bistveno vlogo pri boljši ozaveščenosti potrošnikov in krepitvi njihove pripravljenosti, da prispevajo k energetski učinkovitosti tako, da ponuja proizvode, ki so energetsko učinkoviti in ustrezajo izboljšanim standardom;

| 66. | meni, da so pogodbe za energetske storitve med ponudniki in porabniki energije uspešno orodje za krepitev učinkovitosti napeljav za gretje in hlajenje; poziva Komisijo, naj odstrani administrativne in pravne ovire za sklenitev tovrstnih pogodb; |
| --- | --- |

66.

meni, da so pogodbe za energetske storitve med ponudniki in porabniki energije uspešno orodje za krepitev učinkovitosti napeljav za gretje in hlajenje; poziva Komisijo, naj odstrani administrativne in pravne ovire za sklenitev tovrstnih pogodb;

Mesta

| 67. | priznava pomen izmenjave izkušenj in spodbujanja najboljših rešitev v zvezi z energetsko učinkovitostjo v mestih; meni, da bi obstoječi forum Eurocities lahko bil učinkovito orodje za to; |
| --- | --- |

67.

priznava pomen izmenjave izkušenj in spodbujanja najboljših rešitev v zvezi z energetsko učinkovitostjo v mestih; meni, da bi obstoječi forum Eurocities lahko bil učinkovito orodje za to;

| 68. | poziva Komisijo in druge institucije EU, naj sodelujejo z velikimi mesti v EU, naj dajejo prednost sredstvom za tesno sodelovanje in za izmenjavo dobrih praks med velikimi mesti; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo in druge institucije EU, naj sodelujejo z velikimi mesti v EU, naj dajejo prednost sredstvom za tesno sodelovanje in za izmenjavo dobrih praks med velikimi mesti;

| 69. | pozdravlja pobudo združenja županov, ki v stalno mrežo združuje župane 20 do 30 največjih in najnaprednejših mest v Evropi, ter zahteva dodatne informacije o njegovi ustanovitvi; vendar poudarja, da mora združenje županov dopolnjevati dejavnosti podobnih že obstoječih mrež; |
| --- | --- |

69.

pozdravlja pobudo združenja županov, ki v stalno mrežo združuje župane 20 do 30 največjih in najnaprednejših mest v Evropi, ter zahteva dodatne informacije o njegovi ustanovitvi; vendar poudarja, da mora združenje županov dopolnjevati dejavnosti podobnih že obstoječih mrež;

Globalna razsežnost

| 70. | podpira Komisijo pri njenem pozivu k vzpostavitvi platforme za mednarodno sodelovanje na področju energetske učinkovitosti; poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo mednarodno sodelovanje na področju energetske učinkovitosti, da ne bi nove uredbe in standardi razdrobili svetovnega trga; poziva, naj se s temi mednarodnimi (dvostranskimi in večstranskimi) sporazumi ne upošteva zgolj skupni cilj doseganja minimalnih standardov energetske učinkovitosti, ampak tudi souporaba tehnologije za energetsko učinkovitost; opozarja na strateško potrebo po širitvi tehnologije, za katero je potreben pristop do pravic intelektualne lastnine, ki je usmerjen k splošni koristi; |
| --- | --- |

70.

podpira Komisijo pri njenem pozivu k vzpostavitvi platforme za mednarodno sodelovanje na področju energetske učinkovitosti; poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo mednarodno sodelovanje na področju energetske učinkovitosti, da ne bi nove uredbe in standardi razdrobili svetovnega trga; poziva, naj se s temi mednarodnimi (dvostranskimi in večstranskimi) sporazumi ne upošteva zgolj skupni cilj doseganja minimalnih standardov energetske učinkovitosti, ampak tudi souporaba tehnologije za energetsko učinkovitost; opozarja na strateško potrebo po širitvi tehnologije, za katero je potreben pristop do pravic intelektualne lastnine, ki je usmerjen k splošni koristi;

| 71. | priznava delo, ki poteka na tehničnem področju standardov za energetsko učinkovitost, zlasti s Kitajsko; je zaskrbljen, da bi to delo bilo spodkopano zaradi slabega usklajevanja med državami članicami, kar bi povzročilo zmedo v tretjih državah; poziva k celovitemu pristopu pri določanju standardov; |
| --- | --- |

71.

priznava delo, ki poteka na tehničnem področju standardov za energetsko učinkovitost, zlasti s Kitajsko; je zaskrbljen, da bi to delo bilo spodkopano zaradi slabega usklajevanja med državami članicami, kar bi povzročilo zmedo v tretjih državah; poziva k celovitemu pristopu pri določanju standardov;

| 72. | ugotavlja, da obstaja splošna zaskrbljenost, da Rusija ne bo mogla ustreči domačemu in pogodbenemu povpraševanju po plinu in poziva Komisijo, naj se v prid energetski varnosti bolj posveti dialogu o energetski učinkovitosti med EU in Rusijo, s posebnim poudarkom na posodabljanju njenega omrežja daljinskega ogrevanja in na plinu, ki zgori na naftnih poljih; |
| --- | --- |

72.

ugotavlja, da obstaja splošna zaskrbljenost, da Rusija ne bo mogla ustreči domačemu in pogodbenemu povpraševanju po plinu in poziva Komisijo, naj se v prid energetski varnosti bolj posveti dialogu o energetski učinkovitosti med EU in Rusijo, s posebnim poudarkom na posodabljanju njenega omrežja daljinskega ogrevanja in na plinu, ki zgori na naftnih poljih;

| 73. | pozdravlja pobudo Sveta za partnerstvo na področju energetike med Afriko in EU ter poziva, naj to partnerstvo kot prednostni cilj obravnava energetsko učinkovitost in trajnostno rast v Afriki; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja pobudo Sveta za partnerstvo na področju energetike med Afriko in EU ter poziva, naj to partnerstvo kot prednostni cilj obravnava energetsko učinkovitost in trajnostno rast v Afriki;

| 74. | naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

74.

naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  1 UL L 297, 13.10.1992, str. 16. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

(2)  2 UL L 1, 4.1.2003, str. 65.

(3)  3 UL L 52, 21.2.2004, str. 50.

(4)  4 UL L 191, 22.7.2005, str. 29.

(5)  1 UL L 114, 27.4.2006, str. 64.

(6)  2 UL L 381, 28.12.2006, str. 24.

(7)  UL L 381, 28.12.2006, str. 26.

(8)  4 UL L 310, 9.11.2006, str. 15.

(9)  5 UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

(10)  6 UL L 114, 24.4.2001, str.1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

(11)  7 UL C 298 E, 8.12.2006, str. 273.

(12)  8 UL C 317 E, 23.12.2006, str. 876.

(13)  UL L 12, 18.1.2000, str. 16.

---

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 68/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 68/26

---

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o politiki zmanjševanja neželenega prilova in odprave zavržkov v evropskem ribištvu (2007/2112(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Politika zmanjševanja neželenega prilova in odprave zavržkov v evropskem ribištvu (KOM(2007)0136), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Politika zmanjševanja neželenega prilova in odprave zavržkov v evropskem ribištvu (KOM(2007)0136),

| — | ob upoštevanju uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1), zlasti člena 2 te uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1), zlasti člena 2 te uredbe,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o akcijskem načrtu Skupnosti za zmanjšanje zavržkov rib (KOM(2002)0656) in resolucije Evropskega parlamenta na to temo z dne 19. junija 2003 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o akcijskem načrtu Skupnosti za zmanjšanje zavržkov rib (KOM(2002)0656) in resolucije Evropskega parlamenta na to temo z dne 19. junija 2003 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2006 o okolju prijaznejših metodah ribolova (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2006 o okolju prijaznejših metodah ribolova (3),

| — | ob upoštevanju sporazuma iz leta 1995 o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezoceanskih staležev rib in izrazito selitvenih staležev rib, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma iz leta 1995 o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezoceanskih staležev rib in izrazito selitvenih staležev rib,

| — | ob upoštevanju predloga Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Direktiva o morski strategiji) (KOM(2005)0505) in mnenju Evropskega parlamenta na to temo z dne 14. novembra 2006 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Direktiva o morski strategiji) (KOM(2005)0505) in mnenju Evropskega parlamenta na to temo z dne 14. novembra 2006 (4),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0495/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0495/2007),

| A. | ker so zavržki svetovni problem in je količina zavržkov ocenjena med 7 in 27 milijoni ton na leto, kar je enakovredno četrtini ulova rib in drugih vrst, in ker ni skupne ocene za EU kot celoto, kljub temu, da FAO ocenjuje, da se količina zavržkov v Severnem morju giblje med 500 000 in 880 000 tonami, |
| --- | --- |

A.

ker so zavržki svetovni problem in je količina zavržkov ocenjena med 7 in 27 milijoni ton na leto, kar je enakovredno četrtini ulova rib in drugih vrst, in ker ni skupne ocene za EU kot celoto, kljub temu, da FAO ocenjuje, da se količina zavržkov v Severnem morju giblje med 500 000 in 880 000 tonami,

| B. | ker tako zajetni zavržki škodujejo okolju, ovirajo obnovo izčrpanih staležev ter pomenijo izgubo časa in energije za ribiško industrijo, |
| --- | --- |

B.

ker tako zajetni zavržki škodujejo okolju, ovirajo obnovo izčrpanih staležev ter pomenijo izgubo časa in energije za ribiško industrijo,

| C. | ker je komisar Borg tolikšne količine zavržkov označil kot „neetične“, |
| --- | --- |

C.

ker je komisar Borg tolikšne količine zavržkov označil kot „neetične“,

| D. | ker je za opredelitev ukrepov za trajnostno upravljanje z morskimi viri nepogrešljiva udeležba vseh zainteresiranih strani v ribiški politiki, zlasti ribiške industrije, |
| --- | --- |

D.

ker je za opredelitev ukrepov za trajnostno upravljanje z morskimi viri nepogrešljiva udeležba vseh zainteresiranih strani v ribiški politiki, zlasti ribiške industrije,

| E. | ker pojav zavržkov ni povezan zgolj z določenim tipom opreme, ampak z večino opreme, čeprav so zavržki pri nekaterih tipih opreme, kot so vlečne mreže, ponavadi večji, pa tudi z vplivom značilnosti posameznega ribištva, kot je na primer evropsko ribištvo, ki je skoraj v celoti večvrstno, kar povečuje tveganje zavržkov; ker imajo lahko nekatere vrste malega ribolova manjši zavržek, saj bolje uporabijo ulovljene ribe in se s svojim poznavanjem ribolovnih območij izognejo nezaželenemu ulovu, |
| --- | --- |

E.

ker pojav zavržkov ni povezan zgolj z določenim tipom opreme, ampak z večino opreme, čeprav so zavržki pri nekaterih tipih opreme, kot so vlečne mreže, ponavadi večji, pa tudi z vplivom značilnosti posameznega ribištva, kot je na primer evropsko ribištvo, ki je skoraj v celoti večvrstno, kar povečuje tveganje zavržkov; ker imajo lahko nekatere vrste malega ribolova manjši zavržek, saj bolje uporabijo ulovljene ribe in se s svojim poznavanjem ribolovnih območij izognejo nezaželenemu ulovu,

| F. | ker ribolov z visokim deležem zavržkov vzbuja zaskrbljenosti javnosti glede okoljskega vpliva ribištva, kar posledično zmanjšuje njeno zaupanje v trgovino z ribami in vpliva na prodajo, |
| --- | --- |

F.

ker ribolov z visokim deležem zavržkov vzbuja zaskrbljenosti javnosti glede okoljskega vpliva ribištva, kar posledično zmanjšuje njeno zaupanje v trgovino z ribami in vpliva na prodajo,

| G. | ker je razlogov za zavržke več, kot so čezmerni ribolovni napor, veljavni pristop glede celotnega dovoljenega ulova in kvote, ki silijo k zavržkom, neskladje pri številnih vrstah ribolova med specifikacijami za orodje in najmanjšo velikostjo iztovarjanja, višje sortiranje (high-grading) in ostale trgovinske prakse; ker je že tradicionalno večina novosti pri ribiški opremi namenjena povečanju ulova in ne bolj selektivnemu in manj uničujočemu ribarjenju, |
| --- | --- |

G.

ker je razlogov za zavržke več, kot so čezmerni ribolovni napor, veljavni pristop glede celotnega dovoljenega ulova in kvote, ki silijo k zavržkom, neskladje pri številnih vrstah ribolova med specifikacijami za orodje in najmanjšo velikostjo iztovarjanja, višje sortiranje (high-grading) in ostale trgovinske prakse; ker je že tradicionalno večina novosti pri ribiški opremi namenjena povečanju ulova in ne bolj selektivnemu in manj uničujočemu ribarjenju,

| H. | ker je EU med sklenjenimi mednarodnimi sporazumi, ki vsebujejo posebne izjave o potrebi po zmanjšanju zavržkov in prilova, sprejela Kodeks odgovornega ribištva FAO, FAO mednarodni akcijski načrt za preprečevanja nenamernega ulova morskih ptic pri ribolovu s paranglom, FAO mednarodni akcijski načrt za ohranitev in nadzorovanje morskih psov, 17. poglavje Programa Združenih narodov (Agenda 21), Rimski sporazum o svetovnem ribištvu, Kjotsko izjavo o trajnostnem prispevku ribištva k varni preskrbi s hrano, Sporazum iz New Yorka o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o mednarodnem pomorskem pravu in resolucij Generalne skupščine Združenih narodov 49/118 iz leta 1994 in 50/25 iz leta 1995, resolucijo 95. medparlamentarne konference, ki je potekala v Istanbulu v Turčiji od 15.do 20. aprila 1996, Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami in Konvencijo o biološki raznovrstnosti, |
| --- | --- |

H.

ker je EU med sklenjenimi mednarodnimi sporazumi, ki vsebujejo posebne izjave o potrebi po zmanjšanju zavržkov in prilova, sprejela Kodeks odgovornega ribištva FAO, FAO mednarodni akcijski načrt za preprečevanja nenamernega ulova morskih ptic pri ribolovu s paranglom, FAO mednarodni akcijski načrt za ohranitev in nadzorovanje morskih psov, 17. poglavje Programa Združenih narodov (Agenda 21), Rimski sporazum o svetovnem ribištvu, Kjotsko izjavo o trajnostnem prispevku ribištva k varni preskrbi s hrano, Sporazum iz New Yorka o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o mednarodnem pomorskem pravu in resolucij Generalne skupščine Združenih narodov 49/118 iz leta 1994 in 50/25 iz leta 1995, resolucijo 95. medparlamentarne konference, ki je potekala v Istanbulu v Turčiji od 15.do 20. aprila 1996, Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami in Konvencijo o biološki raznovrstnosti,

| I. | ker je EU soglašala s številnimi obvezami v okviru regionalnih ribiških organizacij ter dvostranskimi in večstranskimi sporazumi, v katerih sodeluje, |
| --- | --- |

I.

ker je EU soglašala s številnimi obvezami v okviru regionalnih ribiških organizacij ter dvostranskimi in večstranskimi sporazumi, v katerih sodeluje,

| 1. | pozdravlja dejstvo, da si Komisija prizadeva spodbujati razpravo o tej resni vsebini z namenom, da se skupna ribiška politika osredotoči na odpravo zavržkov; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da si Komisija prizadeva spodbujati razpravo o tej resni vsebini z namenom, da se skupna ribiška politika osredotoči na odpravo zavržkov;

| 2. | pozdravlja predlog Komisije kot prvi poskus reševanja težave prilova, vendar poudarja, da je treba nujno oblikovati predpise za odpravo te okoljsko nevzdržne in nemoralne prakse, ki lahko v skrajnih primerih predstavlja do 90 % vseh ulovljenih rib; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja predlog Komisije kot prvi poskus reševanja težave prilova, vendar poudarja, da je treba nujno oblikovati predpise za odpravo te okoljsko nevzdržne in nemoralne prakse, ki lahko v skrajnih primerih predstavlja do 90 % vseh ulovljenih rib;

| 3. | ponovno opozarja, da je obseg zavržkov pri malem ribolovu minimalen, in zato poziva k večji podpori Skupnosti za spodbujanje razvoja malega priobalnega ribolova in malega ribolova; |
| --- | --- |

3.

ponovno opozarja, da je obseg zavržkov pri malem ribolovu minimalen, in zato poziva k večji podpori Skupnosti za spodbujanje razvoja malega priobalnega ribolova in malega ribolova;

| 4. | nadalje pozdravlja novo opredelitev zavržkov, ki obsega netržne in druge vrste rib, iz česar izhaja, da treba zmanjšati tudi zavržke pri slednjih; |
| --- | --- |

4.

nadalje pozdravlja novo opredelitev zavržkov, ki obsega netržne in druge vrste rib, iz česar izhaja, da treba zmanjšati tudi zavržke pri slednjih;

| 5. | poudarja, da mora politika EU učinkovito obravnavati vse različne vrste prilova (vključno z nevretenčarji, koralami, morskimi sesalci, pticami in želvami, vendar ne izključno z njimi) ter spodbujati okolju prijazne načine lova, ki ne ogrožajo morske biološke raznovrstnosti in ne povzročajo nepotrebnih poškodb drugih živih organizmov; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da mora politika EU učinkovito obravnavati vse različne vrste prilova (vključno z nevretenčarji, koralami, morskimi sesalci, pticami in želvami, vendar ne izključno z njimi) ter spodbujati okolju prijazne načine lova, ki ne ogrožajo morske biološke raznovrstnosti in ne povzročajo nepotrebnih poškodb drugih živih organizmov;

| 6. | izraža zaskrbljenost, ker je bil dosežen zelo majhen napredek pri razvijanju akcijskega načrta Skupnosti za morske ptiče in morske pse kljub zavezi Komisije iz leta 1999, in poziva Komisijo, da čim prej uresniči oba načrta; |
| --- | --- |

6.

izraža zaskrbljenost, ker je bil dosežen zelo majhen napredek pri razvijanju akcijskega načrta Skupnosti za morske ptiče in morske pse kljub zavezi Komisije iz leta 1999, in poziva Komisijo, da čim prej uresniči oba načrta;

| 7. | poziva Komisijo, naj upošteva razpoložljivo znanstveno mnenje o albatrosih, ki jim zaradi trenutne stopnje pogina, zlasti zaradi ribolova s parangalom, grozi izumrtje; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj upošteva razpoložljivo znanstveno mnenje o albatrosih, ki jim zaradi trenutne stopnje pogina, zlasti zaradi ribolova s parangalom, grozi izumrtje;

| 8. | meni, da je zmanjšanje splošnega ribolovnega napora skupaj z izboljšanjem selektivnih ukrepov eden izmed učinkovitih ukrepov za zmanjšanje nezaželenega prilova in zavržkov, saj so izčrpani staleži sestavljeni predvsem iz premajhnih rib; priznava, da bi zmanjšan ribolovni pritisk za industrijo pomenil znatne prednosti, saj omogoča, da se izčrpani staleži obnovijo in postanejo produktivnejši, industrija pa prihrani čas in napor pri sortiranju ulova; |
| --- | --- |

8.

meni, da je zmanjšanje splošnega ribolovnega napora skupaj z izboljšanjem selektivnih ukrepov eden izmed učinkovitih ukrepov za zmanjšanje nezaželenega prilova in zavržkov, saj so izčrpani staleži sestavljeni predvsem iz premajhnih rib; priznava, da bi zmanjšan ribolovni pritisk za industrijo pomenil znatne prednosti, saj omogoča, da se izčrpani staleži obnovijo in postanejo produktivnejši, industrija pa prihrani čas in napor pri sortiranju ulova;

| 9. | meni, da so prilovi in zavržki resna okoljska in gospodarska težava, saj se zaradi njih ruši ravnovesje v nekaterih ekosistemih, hkrati pa je bilo dokazano, da so glavni razlog za okrnitev staležev, tudi tistih z visoko tržno vrednostjo, kot je stalež trske; |
| --- | --- |

9.

meni, da so prilovi in zavržki resna okoljska in gospodarska težava, saj se zaradi njih ruši ravnovesje v nekaterih ekosistemih, hkrati pa je bilo dokazano, da so glavni razlog za okrnitev staležev, tudi tistih z visoko tržno vrednostjo, kot je stalež trske;

| 10. | meni, da bo zmanjšanje zavržkov pripomoglo k dosegu dobrega okoljskega stanja, kot ga zahteva direktiva o morski strategiji; |
| --- | --- |

10.

meni, da bo zmanjšanje zavržkov pripomoglo k dosegu dobrega okoljskega stanja, kot ga zahteva direktiva o morski strategiji;

| 11. | meni, da morajo biti programi za zmanjševanje zavržkov v celoti vključeni v celostno politiko Skupnosti za trajnostno ribištvo; |
| --- | --- |

11.

meni, da morajo biti programi za zmanjševanje zavržkov v celoti vključeni v celostno politiko Skupnosti za trajnostno ribištvo;

| 12. | meni, da se vzroki za zavržke razlikujejo med vrstami ribolova, odvisno od ribiške tehnike in tipa ribištva, tako da se morajo rešitve tudi razlikovati od primera do primera; |
| --- | --- |

12.

meni, da se vzroki za zavržke razlikujejo med vrstami ribolova, odvisno od ribiške tehnike in tipa ribištva, tako da se morajo rešitve tudi razlikovati od primera do primera;

| 13. | čeprav so zavržki kot splošna praksa neupravičeni priznava, da imajo nekatere vrste visoko stopnjo preživetja na prostosti ter da je treba dovoliti odstopanja od prepovedi lova nanje ter na ogrožene in zaščitene vrste, če se predloži ustrezna znanstvena utemeljitev možnosti za preživetje teh vrst; |
| --- | --- |

13.

čeprav so zavržki kot splošna praksa neupravičeni priznava, da imajo nekatere vrste visoko stopnjo preživetja na prostosti ter da je treba dovoliti odstopanja od prepovedi lova nanje ter na ogrožene in zaščitene vrste, če se predloži ustrezna znanstvena utemeljitev možnosti za preživetje teh vrst;

| 14. | poudarja, da je učinkovitost novih predpisov odvisna od primerne uporabe rezultatov znanstvenih raziskav ribolovnih območij v Evropski uniji in od upoštevanja posebnosti posameznih voda, ki so posledica njihove lege in biološke raznovrstnosti ter že dolgo ustaljenih ribiških praks; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je učinkovitost novih predpisov odvisna od primerne uporabe rezultatov znanstvenih raziskav ribolovnih območij v Evropski uniji in od upoštevanja posebnosti posameznih voda, ki so posledica njihove lege in biološke raznovrstnosti ter že dolgo ustaljenih ribiških praks;

| 15. | izraža pohvalo vsem v industriji, ki so pred kratkim začeli s programi za razvijanje bolj selektivnega ribolovnega orodja in praks, ki ciljajo na zmanjševanje zavržkov, ter spodbuja ostale, naj v tem procesu sodelujejo in uporabljajo strokovno znanje na področju ribolovnega orodja in poiščejo še bolj inovativne tehnike; obžaluje stališče nekaterih predlogov Komisiji, ki prikazujejo ukrepe za zmanjšanje zavržkov kot moteče; |
| --- | --- |

15.

izraža pohvalo vsem v industriji, ki so pred kratkim začeli s programi za razvijanje bolj selektivnega ribolovnega orodja in praks, ki ciljajo na zmanjševanje zavržkov, ter spodbuja ostale, naj v tem procesu sodelujejo in uporabljajo strokovno znanje na področju ribolovnega orodja in poiščejo še bolj inovativne tehnike; obžaluje stališče nekaterih predlogov Komisiji, ki prikazujejo ukrepe za zmanjšanje zavržkov kot moteče;

| 16. | poudarja pomen prostovoljnega zmanjšanja ribolovnega napora, do katerega prihaja v nekaterih ribištvih, in poziva k vzpostavitvi mehanizmov za finančno nadomestilo ribičem, ki se odločijo za ta korak; |
| --- | --- |

16.

poudarja pomen prostovoljnega zmanjšanja ribolovnega napora, do katerega prihaja v nekaterih ribištvih, in poziva k vzpostavitvi mehanizmov za finančno nadomestilo ribičem, ki se odločijo za ta korak;

| 17. | pozdravlja prostovoljni sistem takojšnjih zaprtij, ki ga je nedavno sprejela škotska vlada s škotsko ribiško industrijo, po katerem bodo ribolovna območja zaprta za obdobje treh tednov, če poveljniki ladij opazijo veliko število podmerne trske; verjame, da sheme, kot je ta, ki je prva v Evropi, lahko v poglobljenem sodelovanju z ribiško industrijo prispevajo k zmanjšanju zavržkov; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja prostovoljni sistem takojšnjih zaprtij, ki ga je nedavno sprejela škotska vlada s škotsko ribiško industrijo, po katerem bodo ribolovna območja zaprta za obdobje treh tednov, če poveljniki ladij opazijo veliko število podmerne trske; verjame, da sheme, kot je ta, ki je prva v Evropi, lahko v poglobljenem sodelovanju z ribiško industrijo prispevajo k zmanjšanju zavržkov;

| 18. | se strinja s Komisijo, da klasičen pristop skupne ribiške politike za zmanjšanje nezaželenega prilova, v skladu s katerim se v Svetu doseže dogovor o uporabi vedno bolj podrobnih tehničnih ukrepov za preprečevanje zavržkov nedoraslih rib, pri čemer so ribiči slabo zastopani, ni več učinkovit in da ga je treba dopolniti s programi, ki bodo spodbudili ribiče, da zmanjšajo prilov in zavržke, hkrati pa upoštevali značilnosti posameznega ribištva, zaradi česar bi ribiči ukrepe bolje sprejeli; vendar meni, da se bo nezaželen prilov zmanjšal samo s tehničnimi spremembami ribolovnega orodja in prakse; |
| --- | --- |

18.

se strinja s Komisijo, da klasičen pristop skupne ribiške politike za zmanjšanje nezaželenega prilova, v skladu s katerim se v Svetu doseže dogovor o uporabi vedno bolj podrobnih tehničnih ukrepov za preprečevanje zavržkov nedoraslih rib, pri čemer so ribiči slabo zastopani, ni več učinkovit in da ga je treba dopolniti s programi, ki bodo spodbudili ribiče, da zmanjšajo prilov in zavržke, hkrati pa upoštevali značilnosti posameznega ribištva, zaradi česar bi ribiči ukrepe bolje sprejeli; vendar meni, da se bo nezaželen prilov zmanjšal samo s tehničnimi spremembami ribolovnega orodja in prakse;

| 19. | je seznanjen z možnostjo prepovedi zavržka, za katero Komisija meni, da je najučinkovitejša, čeprav bi se takšna prepoved težko izvajala, povzročila pa bi tudi povečanje potreb po finančnih in logističnih virih ter po osebju; |
| --- | --- |

19.

je seznanjen z možnostjo prepovedi zavržka, za katero Komisija meni, da je najučinkovitejša, čeprav bi se takšna prepoved težko izvajala, povzročila pa bi tudi povečanje potreb po finančnih in logističnih virih ter po osebju;

| 20. | meni, da je treba prepovedati višje sortiranje (high-grading) ulova z zavržkom dobre ribe, čigar ulov je dovoljen, v korist drugih vrst ribe, za katere je mogoče iztržiti višjo ceno, kljub temu, da bi to bilo težko uresničljivo; meni, da je treba zaradi lažjega izvajanja prepovedi poskusiti s postavitvijo zaprtega nadzornega video sistema na nekaterih ribiških ladjah; |
| --- | --- |

20.

meni, da je treba prepovedati višje sortiranje (high-grading) ulova z zavržkom dobre ribe, čigar ulov je dovoljen, v korist drugih vrst ribe, za katere je mogoče iztržiti višjo ceno, kljub temu, da bi to bilo težko uresničljivo; meni, da je treba zaradi lažjega izvajanja prepovedi poskusiti s postavitvijo zaprtega nadzornega video sistema na nekaterih ribiških ladjah;

| 21. | ugotavlja, da morajo imeti ribiči in ostale zainteresirane strani glavno vlogo pri spremljanju in nadzoru, če naj bi prevzeli odgovornost in sprejeli politike za odpravo zavržkov, saj je njihovo sodelovanje nepogrešljivo za uspešno izvrševanje ukrepov; poudarja, da primeri sodelovanja že obstajajo na drugih območjih, na primer v Kanadi in na Novi Zelandiji so bili, v dogovoru z ribiči, opravljeni poskusi z zaprtimi video nadzornimi sistemi v obsegu ribiških plovil; poročila kažejo, da je tovrsten nadzor uspešno prispeval k odpravi zavržkov; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da morajo imeti ribiči in ostale zainteresirane strani glavno vlogo pri spremljanju in nadzoru, če naj bi prevzeli odgovornost in sprejeli politike za odpravo zavržkov, saj je njihovo sodelovanje nepogrešljivo za uspešno izvrševanje ukrepov; poudarja, da primeri sodelovanja že obstajajo na drugih območjih, na primer v Kanadi in na Novi Zelandiji so bili, v dogovoru z ribiči, opravljeni poskusi z zaprtimi video nadzornimi sistemi v obsegu ribiških plovil; poročila kažejo, da je tovrsten nadzor uspešno prispeval k odpravi zavržkov;

| 22. | spodbuja Komisijo, države članice in zainteresirane strani, naj uporabijo pozitivne spodbude za industrijo, ki bo tako izboljšala svoje ribolovne prakse; verjame, da bi take spodbude lahko vključevale:






  — | višje število dni na morju ali podaljšanje dovoljenega ribolovnega časa za plovila, ki uporabljajo bolj selektivno orodje, |
| --- | --- | --- |

22.

spodbuja Komisijo, države članice in zainteresirane strani, naj uporabijo pozitivne spodbude za industrijo, ki bo tako izboljšala svoje ribolovne prakse; verjame, da bi take spodbude lahko vključevale:

—

višje število dni na morju ali podaljšanje dovoljenega ribolovnega časa za plovila, ki uporabljajo bolj selektivno orodje,

| — | zagotovilo prednostnega dostopa plovilom, ki uporabljajo selektivna orodja na območja, zaprta za plovila, tega orodja ne uporabljajo, |
| --- | --- |

—

zagotovilo prednostnega dostopa plovilom, ki uporabljajo selektivna orodja na območja, zaprta za plovila, tega orodja ne uporabljajo,

| — | dovoljenje plovilom, ki uporabljajo selektivnejše orodje, za ribolov v času, ko drugim ni dovoljen; |
| --- | --- |

—

dovoljenje plovilom, ki uporabljajo selektivnejše orodje, za ribolov v času, ko drugim ni dovoljen;

| 23. | opozarja, da Uredba Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (5), že vsebuje primer prednostnega dostopa za plovila s selektivnim orodjem, in sicer z dodatnim številom dni na morju, ki so na voljo plovilom z vlečno mrežo za lov na škampa, ki uporabljajo izločevalno rešetko in se strinja, da bi bilo treba obravnavati tovrstne spodbude; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da Uredba Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (5), že vsebuje primer prednostnega dostopa za plovila s selektivnim orodjem, in sicer z dodatnim številom dni na morju, ki so na voljo plovilom z vlečno mrežo za lov na škampa, ki uporabljajo izločevalno rešetko in se strinja, da bi bilo treba obravnavati tovrstne spodbude;

| 24. | je prepričan, da bi se industrija ugodneje in učinkoviteje odzvala na kombinacijo pozitivnih in negativnih spodbud, ki jim je treba dati priložnost, da obrodijo sadove; nadalje meni, da je treba prepoved zavržkov izvajati po preizkusu drugih oblik negativnih spodbud, vključno z natančno določenim zaporedjem povečanj velikosti mrežnih očes, zaprtimi območji in drugimi.; |
| --- | --- |

24.

je prepričan, da bi se industrija ugodneje in učinkoviteje odzvala na kombinacijo pozitivnih in negativnih spodbud, ki jim je treba dati priložnost, da obrodijo sadove; nadalje meni, da je treba prepoved zavržkov izvajati po preizkusu drugih oblik negativnih spodbud, vključno z natančno določenim zaporedjem povečanj velikosti mrežnih očes, zaprtimi območji in drugimi.;

| 25. | poudarja pomen delujočega kontrolnega sistema po uvedbi prepovedi zavržkov; opozarja, da pomanjkljivo poznavanje količin zavrženih rib zmanjšuje kakovost ocen velikosti staležev in umrljivosti rib ter otežuje vrednotenje ukrepov za preprečevanje ulova rib, ki ne ustrezajo zahtevam glede velikosti; poziva Komisijo, naj nadaljuje z razvojem novih tehnik nadzora, in v zvezi s tem opozarja na možnost, ki jo ponujajo elektronski ladijski dnevniki in uporaba zaprtih video nadzornih sistemov; |
| --- | --- |

25.

poudarja pomen delujočega kontrolnega sistema po uvedbi prepovedi zavržkov; opozarja, da pomanjkljivo poznavanje količin zavrženih rib zmanjšuje kakovost ocen velikosti staležev in umrljivosti rib ter otežuje vrednotenje ukrepov za preprečevanje ulova rib, ki ne ustrezajo zahtevam glede velikosti; poziva Komisijo, naj nadaljuje z razvojem novih tehnik nadzora, in v zvezi s tem opozarja na možnost, ki jo ponujajo elektronski ladijski dnevniki in uporaba zaprtih video nadzornih sistemov;

| 26. | vztraja, da mora višje sortiranje, ki je eden od glavnih razlogov za zavržke, postati nezakonit, pripomočke, ki ga omogočajo, kot so izločevalne rešetke pri pelagičnem ribolovu, pa je treba prepovedati; |
| --- | --- |

26.

vztraja, da mora višje sortiranje, ki je eden od glavnih razlogov za zavržke, postati nezakonit, pripomočke, ki ga omogočajo, kot so izločevalne rešetke pri pelagičnem ribolovu, pa je treba prepovedati;

| 27. | se strinja, da je najrazumnejši način za ravnanje izbira poskusnih vrst ribolova, ki temelji na količini zavržkov oziroma na ohranitvenem stanju zadevnih vrst; poudarja, da je pomembno, da se poskusni projekti izberejo v različnih območjih, ki predstavljajo geografsko raznolikost ribištva Skupnosti; verjame, da mora vsak poskusni projekt vključevati zadostno število plovil, da bi pokrili raznolikost ribolova in zagotovili dobro izmenjavo informacij znotraj sektorja; zato predlaga dve vrsti ribolova, to je ribolov z različnimi vlečnimi mrežami in ribolov, ki lovi in zavrže trske; priporoča, da se med izvajanjem poskusnih projektov, pri drugih vrstah ribolova oceni delež zavržkov; |
| --- | --- |

27.

se strinja, da je najrazumnejši način za ravnanje izbira poskusnih vrst ribolova, ki temelji na količini zavržkov oziroma na ohranitvenem stanju zadevnih vrst; poudarja, da je pomembno, da se poskusni projekti izberejo v različnih območjih, ki predstavljajo geografsko raznolikost ribištva Skupnosti; verjame, da mora vsak poskusni projekt vključevati zadostno število plovil, da bi pokrili raznolikost ribolova in zagotovili dobro izmenjavo informacij znotraj sektorja; zato predlaga dve vrsti ribolova, to je ribolov z različnimi vlečnimi mrežami in ribolov, ki lovi in zavrže trske; priporoča, da se med izvajanjem poskusnih projektov, pri drugih vrstah ribolova oceni delež zavržkov;

| 28. | meni, da je treba prakse zavržka, ki nastanejo zaradi neskladnosti tehničnih predpisov o najmanjši velikosti iztovarjanja in velikosti mrežnih očes, obravnavati prednostno, ker jih je sorazmerno enostavno popraviti; |
| --- | --- |

28.

meni, da je treba prakse zavržka, ki nastanejo zaradi neskladnosti tehničnih predpisov o najmanjši velikosti iztovarjanja in velikosti mrežnih očes, obravnavati prednostno, ker jih je sorazmerno enostavno popraviti;

| 29. | poziva Komisijo, naj upošteva razpoložljivo znanstveno mnenje o staležih trske v Baltskem morju, pri katerih je velik odstotek ulova registriran kot prilov; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj upošteva razpoložljivo znanstveno mnenje o staležih trske v Baltskem morju, pri katerih je velik odstotek ulova registriran kot prilov;

| 30. | za vsak zadevni ribolov predlaga naslednje korake:






  i) | razvoj natančne ocene količin in sestave vrst zavrženih rib in drugih zavrženih vrst za vsak segment ribolova; ribiči, znanstveniki in zainteresirane strani morajo sprejeti te podatke kot zanesljive in objektivne; |
| --- | --- | --- |

30.

za vsak zadevni ribolov predlaga naslednje korake:

i)

razvoj natančne ocene količin in sestave vrst zavrženih rib in drugih zavrženih vrst za vsak segment ribolova; ribiči, znanstveniki in zainteresirane strani morajo sprejeti te podatke kot zanesljive in objektivne;

| ii) | ustanovitev ustreznega okvira za zagotavljanje celostnega posvetovanja, vključevanja in sodelovanja vseh zainteresiranih strani pred določanjem količinskih ciljev za zmanjšanje zavržkov v določenem obdobju (na primer 50-odstotno zmanjšanje v dveh letih); v to institucijo bi bili vključeni regionalni svetovalni sveti, ribiči, znanstveniki, nacionalna vlada, Komisija in okoljske nevladne organizacije; vloga te institucije bi bila preučitev vseh predlogov za odpravo zavržkov, vključno z iztovorom s potegalkami, tehničnimi ukrepi, začasnimi lovopusti in zaprtimi ribolovnimi območji, kot tudi predlaganje pozitivnih spodbud za ribiče, ki preizkušajo različne tehnike; |
| --- | --- |

ii)

ustanovitev ustreznega okvira za zagotavljanje celostnega posvetovanja, vključevanja in sodelovanja vseh zainteresiranih strani pred določanjem količinskih ciljev za zmanjšanje zavržkov v določenem obdobju (na primer 50-odstotno zmanjšanje v dveh letih); v to institucijo bi bili vključeni regionalni svetovalni sveti, ribiči, znanstveniki, nacionalna vlada, Komisija in okoljske nevladne organizacije; vloga te institucije bi bila preučitev vseh predlogov za odpravo zavržkov, vključno z iztovorom s potegalkami, tehničnimi ukrepi, začasnimi lovopusti in zaprtimi ribolovnimi območji, kot tudi predlaganje pozitivnih spodbud za ribiče, ki preizkušajo različne tehnike;

| iii) | ob zaključku obdobja, načrtovanega za izvajanje, ocenitev rezultatov ter preveritev, če so bili cilji doseženi; vključitev uspešnih metod v določbe skupne ribiške politike; kadar cilj zmanjšanja zaržkov ni dosežen, se med drugimi sorazmernimi ukrepi uvedejo ustrezne kazni; |
| --- | --- |

iii)

ob zaključku obdobja, načrtovanega za izvajanje, ocenitev rezultatov ter preveritev, če so bili cilji doseženi; vključitev uspešnih metod v določbe skupne ribiške politike; kadar cilj zmanjšanja zaržkov ni dosežen, se med drugimi sorazmernimi ukrepi uvedejo ustrezne kazni;

| iv) | redno pregledovanje količinskih ciljev glede zavržkov z namenom njihove dokončne odprave; |
| --- | --- |

iv)

redno pregledovanje količinskih ciljev glede zavržkov z namenom njihove dokončne odprave;

| v) | prepoved zavržkov za ribolov se sprejme, če vsi predhodni koraki niso dosegli zaželenega zmanjšanja zavržkov v roku petih let od začetka njihovega izvajanja za vsako vrsto ribištva posebej; |
| --- | --- |

v)

prepoved zavržkov za ribolov se sprejme, če vsi predhodni koraki niso dosegli zaželenega zmanjšanja zavržkov v roku petih let od začetka njihovega izvajanja za vsako vrsto ribištva posebej;

| 31. | poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni načinu prenosa ukrepov, da se bodo uporabljali za flote EU, ki lovijo v vodah tretjih držav, ter poziva, naj bo uporaba najbolj selektivnega ribolovnega orodja pogoj za ribolov v skladu s partnerskimi sporazumi o ribištvu; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni načinu prenosa ukrepov, da se bodo uporabljali za flote EU, ki lovijo v vodah tretjih držav, ter poziva, naj bo uporaba najbolj selektivnega ribolovnega orodja pogoj za ribolov v skladu s partnerskimi sporazumi o ribištvu;

| 32. | upošteva pomembnost mešanega ribolova v EU in zaključuje, da se ta raznolikost mora odražati v ciljih zmanjšanja zavržkov, tako da ne bo treba vsem ribištvom istočasni doseči enakega zmanjšanja njihove količine, saj se že njihove začetne količine razlikujejo; |
| --- | --- |

32.

upošteva pomembnost mešanega ribolova v EU in zaključuje, da se ta raznolikost mora odražati v ciljih zmanjšanja zavržkov, tako da ne bo treba vsem ribištvom istočasni doseči enakega zmanjšanja njihove količine, saj se že njihove začetne količine razlikujejo;

| 33. | poudarja, da se za preprečitev nesmiselnih pobud, kot je izoblikovanje trga z majhnimi ribami ali ribami, ujetimi brez kvot, takšnih rib v primeru sprejetja prepovedi zavržkov za določena ribištva pod nobenimi pogoji ne bi smelo neposredno tržiti; meni, da bi se lahko plovilom povrnili stroški prevoza na obalo za ulov, ki bi ga sicer zavrgla; meni, da bi se npr. te ribe lahko uporabile za proizvodnjo ribje moke in ribjega olja in da bi vsa podjetja, ki bi uporabljala to možnost, prispevala v sklad za povrnitev stroškov, organiziran na regionalni ravni; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da se za preprečitev nesmiselnih pobud, kot je izoblikovanje trga z majhnimi ribami ali ribami, ujetimi brez kvot, takšnih rib v primeru sprejetja prepovedi zavržkov za določena ribištva pod nobenimi pogoji ne bi smelo neposredno tržiti; meni, da bi se lahko plovilom povrnili stroški prevoza na obalo za ulov, ki bi ga sicer zavrgla; meni, da bi se npr. te ribe lahko uporabile za proizvodnjo ribje moke in ribjega olja in da bi vsa podjetja, ki bi uporabljala to možnost, prispevala v sklad za povrnitev stroškov, organiziran na regionalni ravni;

| 34. | ugotavlja, da ima Evropski sklad za ribištvo določbe za financiranje poskusnih projektov za bolj selektiven ribolov in dvakratno zamenjavo orodja ter poziva države članice, naj jih uporabijo; poziva k večji administrativni prožnosti pri uporabi sredstev iz Evropskega sklada za ribištvo, da bi se obetajoči poskusni projekti lahko hitro razvijali; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da ima Evropski sklad za ribištvo določbe za financiranje poskusnih projektov za bolj selektiven ribolov in dvakratno zamenjavo orodja ter poziva države članice, naj jih uporabijo; poziva k večji administrativni prožnosti pri uporabi sredstev iz Evropskega sklada za ribištvo, da bi se obetajoči poskusni projekti lahko hitro razvijali;

| 35. | poudarja, da je ureditveni sistem celotnega dovoljenega ulova eden izmed glavnih vzrokov za zavržke in da je treba sprejeti ukrepe, da bi se izognili obveznim zavržkom ulova zaradi pomanjkanja kvot rib, ki so ustrezne velikosti, a se njihovemu ulovu ni bilo mogoče izogniti; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je ureditveni sistem celotnega dovoljenega ulova eden izmed glavnih vzrokov za zavržke in da je treba sprejeti ukrepe, da bi se izognili obveznim zavržkom ulova zaradi pomanjkanja kvot rib, ki so ustrezne velikosti, a se njihovemu ulovu ni bilo mogoče izogniti;

| 36. | priporoča, da se kvote prilova vključijo v sistem celotnega dovoljenega ulova ter da ves iztovorjeni prilov šteje pri dodeljevanju kvot; če ribolov preseže kvoto prilova, se tvega zaprtje, poleg tega naj bi presežek ulovljenih podmernih rib povzročil zaprtje v najkrajšem času; ta kvota se mora nato postopno zmanjševati, da se zagotovijo dodatne spodbude za izboljšanje selektivnosti orodja; |
| --- | --- |

36.

priporoča, da se kvote prilova vključijo v sistem celotnega dovoljenega ulova ter da ves iztovorjeni prilov šteje pri dodeljevanju kvot; če ribolov preseže kvoto prilova, se tvega zaprtje, poleg tega naj bi presežek ulovljenih podmernih rib povzročil zaprtje v najkrajšem času; ta kvota se mora nato postopno zmanjševati, da se zagotovijo dodatne spodbude za izboljšanje selektivnosti orodja;

| 37. | ugotavlja, da države članice trenutno lahko v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (6) določijo strožje tehnične ukrepe plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, ko ribarijo v vodah EU; meni, da bi morale biti dovolj prožne, da bi preizkusile nove rešitve, ki bi jih Komisija ocenila glede na učinkovitost ter da bi, pod določenimi pogoji, morale biti sposobne določiti bolj selektivne tehnične ukrepe na vseh plovilih, ki ribarijo v priobalnem pasu do 12 milj; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da države članice trenutno lahko v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (6) določijo strožje tehnične ukrepe plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, ko ribarijo v vodah EU; meni, da bi morale biti dovolj prožne, da bi preizkusile nove rešitve, ki bi jih Komisija ocenila glede na učinkovitost ter da bi, pod določenimi pogoji, morale biti sposobne določiti bolj selektivne tehnične ukrepe na vseh plovilih, ki ribarijo v priobalnem pasu do 12 milj;

| 38. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, regionalnim svetovalnim svetom, svetovalnemu odboru za ribištvo in ribogojstvo ter regionalnim organizacijam za upravljanje ribištva, katerih članica je EU. |
| --- | --- |

38.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, regionalnim svetovalnim svetom, svetovalnemu odboru za ribištvo in ribogojstvo ter regionalnim organizacijam za upravljanje ribištva, katerih članica je EU.

---

(1)  UL L 358, 31.12.02, str. 59.

(2)  UL C 69 E, 19.3.2004, str. 149.

(3)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 319.

(4)  UL C 314 E, 21.12.06, str. 86.

(5)  UL L 15, 20.1.2007, str. 1.

(6)  UL L 125, 27.04.1998, str. 1.

---

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 68/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 68/31

---

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o evropski strategiji za Rome

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 3, 6, 7, 29 in 149 Pogodbe ES, v skladu s katerimi so države članice zavezane zagotavljati enake možnosti vsem državljanom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3, 6, 7, 29 in 149 Pogodbe ES, v skladu s katerimi so države članice zavezane zagotavljati enake možnosti vsem državljanom,

| — | ob upoštevanju člena 13 Pogodbe ES, ki Evropski skupnosti omogoča, da sprejme ustrezne ukrepe za boj proti diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 Pogodbe ES, ki Evropski skupnosti omogoča, da sprejme ustrezne ukrepe za boj proti diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 28. aprila 2005 o položaju Romov v Evropski uniji (1), z dne 1. junija 2006 o položaju romskih žensk v Evropski uniji (2) in z dne 15. novembra 2007 o uporabi Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 28. aprila 2005 o položaju Romov v Evropski uniji (1), z dne 1. junija 2006 o položaju romskih žensk v Evropski uniji (2) in z dne 15. novembra 2007 o uporabi Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/43/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost in Direktive 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu ter ob upoštevanju okvirnega sklepa o boju proti rasizmu in ksenofobiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/43/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost in Direktive 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu ter ob upoštevanju okvirnega sklepa o boju proti rasizmu in ksenofobiji,

| — | ob upoštevanju Poročila o rasizmu in ksenofobiji v državah članicah EU za leto 2007, ki ga je objavila Agencija za temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poročila o rasizmu in ksenofobiji v državah članicah EU za leto 2007, ki ga je objavila Agencija za temeljne pravice,

| — | ob upoštevanju dejstva, da so številne države članice EU, države kandidatke in druge države, kjer imajo institucije Evropske unije zelo pomembno vlogo, leta 2005 oblikovale politično zavezo Desetletje vključevanja Romov in ustanovile sklad za izobraževanje Romov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da so številne države članice EU, države kandidatke in druge države, kjer imajo institucije Evropske unije zelo pomembno vlogo, leta 2005 oblikovale politično zavezo Desetletje vključevanja Romov in ustanovile sklad za izobraževanje Romov,

| — | ob upoštevanju člena 4 Okvirne konvencije Sveta Evrope o varstvu narodnih manjšin in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 4 Okvirne konvencije Sveta Evrope o varstvu narodnih manjšin in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju celovitega akcijskega načrta, ki so ga sprejele države članice Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi(OVSE), vključno z državami članicami Evropske unije in državami kandidatkami, in je osredotočen na izboljšanje položaja Romov in Sintov na območju članic OVSE ter s katerim so se države med drugim zavezale, da bodo okrepile prizadevanja in zagotovile polno in enakovredno vlogo Romov in Sintov v naši družbi ter izkoreninile diskriminacijo proti njim, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju celovitega akcijskega načrta, ki so ga sprejele države članice Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi(OVSE), vključno z državami članicami Evropske unije in državami kandidatkami, in je osredotočen na izboljšanje položaja Romov in Sintov na območju članic OVSE ter s katerim so se države med drugim zavezale, da bodo okrepile prizadevanja in zagotovile polno in enakovredno vlogo Romov in Sintov v naši družbi ter izkoreninile diskriminacijo proti njim,

| — | ob Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in Statuta Agencije za temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ob Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in Statuta Agencije za temeljne pravice,

| — | ob upoštevanju poročila svetovalne skupine strokovnjakov na visoki ravni o socialnem vključevanju narodnostnih manjšin in njihovem polnem sodelovanju na trgu dela z naslovom „Narodnostne manjšine na trgu dela – nujen poziv k boljšemu socialnem vključevanju“, ki ga je Komisija objavila leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila svetovalne skupine strokovnjakov na visoki ravni o socialnem vključevanju narodnostnih manjšin in njihovem polnem sodelovanju na trgu dela z naslovom „Narodnostne manjšine na trgu dela – nujen poziv k boljšemu socialnem vključevanju“, ki ga je Komisija objavila leta 2007,

| — | ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je od 12 do 15 milijonov Romov, ki živijo v Evropi, od katerih jih približno 10 milijonov živi v Evropski uniji, še vedno žrtev rasne diskriminacije in se pogosto srečujejo tudi z resno strukturno diskriminacijo, revščino in socialno izključenostjo, pa tudi večplastno diskriminacijo na podlagi spola, starosti, invalidnosti in spolne usmerjenosti; ker je večina evropskih Romov po širitvah leta 2004 in 2007 pridobila državljanstvo EU in s tem pravico državljanov EU in njihovih družin do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, |
| --- | --- |

A.

ker je od 12 do 15 milijonov Romov, ki živijo v Evropi, od katerih jih približno 10 milijonov živi v Evropski uniji, še vedno žrtev rasne diskriminacije in se pogosto srečujejo tudi z resno strukturno diskriminacijo, revščino in socialno izključenostjo, pa tudi večplastno diskriminacijo na podlagi spola, starosti, invalidnosti in spolne usmerjenosti; ker je večina evropskih Romov po širitvah leta 2004 in 2007 pridobila državljanstvo EU in s tem pravico državljanov EU in njihovih družin do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic,

| B. | ker je položaj evropskih Romov, ki so zgodovinsko gledano v številnih evropskih državah del družbe in k njej prispevajo, drugačen od položaja evropskih narodnih manjšin, kar upravičuje posebne ukrepe na evropski ravni, |
| --- | --- |

B.

ker je položaj evropskih Romov, ki so zgodovinsko gledano v številnih evropskih državah del družbe in k njej prispevajo, drugačen od položaja evropskih narodnih manjšin, kar upravičuje posebne ukrepe na evropski ravni,

| C. | ker so romski državljani EU pogosto žrtve rasne diskriminacije pri uveljavljanju svoje temeljne pravice do prostega gibanja in bivanja, ki jo imajo kot državljani EU, |
| --- | --- |

C.

ker so romski državljani EU pogosto žrtve rasne diskriminacije pri uveljavljanju svoje temeljne pravice do prostega gibanja in bivanja, ki jo imajo kot državljani EU,

| D. | ker so številni romski posamezniki in skupnosti, ki so se odločili za naselitev v državi članici EU, ki ni država članica njihovega državljanstva, v posebno ranljivem položaju, |
| --- | --- |

D.

ker so številni romski posamezniki in skupnosti, ki so se odločili za naselitev v državi članici EU, ki ni država članica njihovega državljanstva, v posebno ranljivem položaju,

| E. | ker ni bilo napredka v boju proti rasni diskriminaciji Romov in pri uveljavljanju njihovih pravic do izobraževanja, zaposlovanja, zdravstva in nastanitve tako v državah članicah kot državah kandidatkah, |
| --- | --- |

E.

ker ni bilo napredka v boju proti rasni diskriminaciji Romov in pri uveljavljanju njihovih pravic do izobraževanja, zaposlovanja, zdravstva in nastanitve tako v državah članicah kot državah kandidatkah,

| F. | ker se v državah članicah EU še vedno dopušča ločevanje v izobraževalnem procesu; ker tovrstna diskriminacija pri dostopu do kakovostnega izobraževanja še vedno vpliva na razvoj romskih otrok in preprečuje, da bi uživali pravice do izobraževalnega razvoja, |
| --- | --- |

F.

ker se v državah članicah EU še vedno dopušča ločevanje v izobraževalnem procesu; ker tovrstna diskriminacija pri dostopu do kakovostnega izobraževanja še vedno vpliva na razvoj romskih otrok in preprečuje, da bi uživali pravice do izobraževalnega razvoja,

| G. | ker je izobrazba temeljno sredstvo za boj proti socialni izključenosti, izkoriščanju in kriminalu, |
| --- | --- |

G.

ker je izobrazba temeljno sredstvo za boj proti socialni izključenosti, izkoriščanju in kriminalu,

| H. | ker so bivalne razmere, ki ne dosegajo standardov in sanitarnih pogojev in getoizacija močno razširjene, pri čemer so Romi stalno žrtve prisilnih deložacij, ali pa se jim nenehno onemogoča, da bi se iz takih sosesk izselili, |
| --- | --- |

H.

ker so bivalne razmere, ki ne dosegajo standardov in sanitarnih pogojev in getoizacija močno razširjene, pri čemer so Romi stalno žrtve prisilnih deložacij, ali pa se jim nenehno onemogoča, da bi se iz takih sosesk izselili,

| I. | ker se romske skupnosti v povprečju soočajo z nesprejemljivo visoko stopnjo brezposelnosti, tako da so potrebni posebni ukrepi, da bi jim olajšali dostop do zaposlitev; ker bi vključitev Romov v evropski trg dela zelo koristila tako evropskemu trgu dela kakor evropski družbi kot celoti, |
| --- | --- |

I.

ker se romske skupnosti v povprečju soočajo z nesprejemljivo visoko stopnjo brezposelnosti, tako da so potrebni posebni ukrepi, da bi jim olajšali dostop do zaposlitev; ker bi vključitev Romov v evropski trg dela zelo koristila tako evropskemu trgu dela kakor evropski družbi kot celoti,

| J. | ker EU razpolaga z različnimi mehanizmi in orodji, s katerimi je mogoče izboljšati dostop Romov do kakovostnega izobraževanja, zaposlovanja, nastanitve in zdravstva, zlasti s politiko socialnega vključevanja, regionalno politiko in politiko zaposlovanja, |
| --- | --- |

J.

ker EU razpolaga z različnimi mehanizmi in orodji, s katerimi je mogoče izboljšati dostop Romov do kakovostnega izobraževanja, zaposlovanja, nastanitve in zdravstva, zlasti s politiko socialnega vključevanja, regionalno politiko in politiko zaposlovanja,

| K. | ker je socialna vključenost romskih skupnosti še vedno nedosežen cilj in je treba instrumente EU uporabiti tako, da bo na tem področju prišlo do učinkovitih in vidnih sprememb, |
| --- | --- |

K.

ker je socialna vključenost romskih skupnosti še vedno nedosežen cilj in je treba instrumente EU uporabiti tako, da bo na tem področju prišlo do učinkovitih in vidnih sprememb,

| L. | ker je nujno zagotoviti učinkovito sodelovanje Romov v političnem življenju, zlasti pri odločitvah, ki vplivajo na njihovo življenje in blaginjo, |
| --- | --- |

L.

ker je nujno zagotoviti učinkovito sodelovanje Romov v političnem življenju, zlasti pri odločitvah, ki vplivajo na njihovo življenje in blaginjo,

| M. | ker je protiromstvo ali romofobija v Evropi še vedno močno razširjena in ker jo spodbujajo in uporabljajo skrajneži, kar lahko privede do rasističnih napadov, sovražnega govora, fizičnih napadov, protipravnih deložacij in policijskega nadlegovanja, |
| --- | --- |

M.

ker je protiromstvo ali romofobija v Evropi še vedno močno razširjena in ker jo spodbujajo in uporabljajo skrajneži, kar lahko privede do rasističnih napadov, sovražnega govora, fizičnih napadov, protipravnih deložacij in policijskega nadlegovanja,

| N. | ker se večina romskih žensk sooča z dvojno diskriminacijo – kakor Rominje in kot ženske, |
| --- | --- |

N.

ker se večina romskih žensk sooča z dvojno diskriminacijo – kakor Rominje in kot ženske,

| O. | ker je treba holokavst nad Romi (Porajmos) v celoti priznati, da bo sorazmerenn s težo nacističnih zločinov, katerih cilj je bila fizična odstranitev evropskih Romov ter Judov in drugih ciljnih skupin, |
| --- | --- |

O.

ker je treba holokavst nad Romi (Porajmos) v celoti priznati, da bo sorazmerenn s težo nacističnih zločinov, katerih cilj je bila fizična odstranitev evropskih Romov ter Judov in drugih ciljnih skupin,

| 1. | ostro in nedvoumno obsoja vse oblike rasizma in diskriminacije, s katerimi se soočajo Romi in drugi, ki se jih obravnava kot „cigane“; |
| --- | --- |

1.

ostro in nedvoumno obsoja vse oblike rasizma in diskriminacije, s katerimi se soočajo Romi in drugi, ki se jih obravnava kot „cigane“;

| 2. | pozdravlja sklepe predsedstva Evropskega sveta z dne 14. decembra 2007, da „se v zvezi s tem zaveda posebnih razmer, s katerimi se soočajo Romi po vsej EU, ter poziva države članice in institucije EU, naj uporabijo vsa razpoložljiva sredstva za izboljšanje njihovega vključevanja“ in „poziva Komisijo, naj preuči obstoječe politike in instrumente ter Svetu pred koncem junija 2008 poroča o doseženem napredku“; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja sklepe predsedstva Evropskega sveta z dne 14. decembra 2007, da „se v zvezi s tem zaveda posebnih razmer, s katerimi se soočajo Romi po vsej EU, ter poziva države članice in institucije EU, naj uporabijo vsa razpoložljiva sredstva za izboljšanje njihovega vključevanja“ in „poziva Komisijo, naj preuči obstoječe politike in instrumente ter Svetu pred koncem junija 2008 poroča o doseženem napredku“;

| 3. | meni, da so EU in države članice skupaj odgovorne za spodbujanje vključevanja Romov in zagovarjanje njihovih temeljnih pravic, ki jih imajo kot evropski državljani, ter da morajo nujno povečati svoja prizadevanja za dosego vidnih rezultatov na tem področju; poziva države članice in institucije EU, da odobrijo potrebne ukrepe za vzpostavitev primernega družbenega in političnega okolja za izvajanje vključevanja Romov; |
| --- | --- |

3.

meni, da so EU in države članice skupaj odgovorne za spodbujanje vključevanja Romov in zagovarjanje njihovih temeljnih pravic, ki jih imajo kot evropski državljani, ter da morajo nujno povečati svoja prizadevanja za dosego vidnih rezultatov na tem področju; poziva države članice in institucije EU, da odobrijo potrebne ukrepe za vzpostavitev primernega družbenega in političnega okolja za izvajanje vključevanja Romov;

| 4. | poziva novo ustanovljeno Agencijo za temeljne pravice, naj protiromstvo uvrsti med najpomembnejše prednostne naloge v svojem delovnem programu; |
| --- | --- |

4.

poziva novo ustanovljeno Agencijo za temeljne pravice, naj protiromstvo uvrsti med najpomembnejše prednostne naloge v svojem delovnem programu;

| 5. | ponovno potrjuje pomembno vlogo EU v boju proti diskriminaciji Romov, ki je pogosto strukturna in zato zahteva celovit pristop na ravni EU, zlasti glede razvoja skupnih politik, pri čemer pa priznava, da so ključne pristojnosti ter začetna naložba politične volje, časa in sredstev na področju zaščite, izvajanja politike, spodbujanja in pooblaščanja Romov pristojnost držav članic; |
| --- | --- |

5.

ponovno potrjuje pomembno vlogo EU v boju proti diskriminaciji Romov, ki je pogosto strukturna in zato zahteva celovit pristop na ravni EU, zlasti glede razvoja skupnih politik, pri čemer pa priznava, da so ključne pristojnosti ter začetna naložba politične volje, časa in sredstev na področju zaščite, izvajanja politike, spodbujanja in pooblaščanja Romov pristojnost držav članic;

| 6. | poziva Evropsko komisijo, naj pripravi evropsko Okvirno strategijo za vključevanje Romov, s katero bo na ravni EU zagotovljena skladnost politik v zvezi s socialnim vključevanjem Romov, hkrati pa Komisijo poziva, naj oblikuje izčrpen akcijski načrt Skupnosti za vključevanje Romov, s katerim bo zagotovljena finančna podpora za uresničevanje cilja evropske okvirne strategije za vključevanje Romov; |
| --- | --- |

6.

poziva Evropsko komisijo, naj pripravi evropsko Okvirno strategijo za vključevanje Romov, s katero bo na ravni EU zagotovljena skladnost politik v zvezi s socialnim vključevanjem Romov, hkrati pa Komisijo poziva, naj oblikuje izčrpen akcijski načrt Skupnosti za vključevanje Romov, s katerim bo zagotovljena finančna podpora za uresničevanje cilja evropske okvirne strategije za vključevanje Romov;

| 7. | poziva Komisijo, naj oblikuje izčrpen akcijski načrt Skupnosti za vključevanje Romov, in opozarja, da ga mora pripraviti in izvajati skupina komisarjev, ki so odgovorni za socialno vključevanje državljanov EU preko portfolijev zaposlovanja, socialni zadev, enakih možnosti, pravice, svobode, izobraževanja, kulture in regionalne politike; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj oblikuje izčrpen akcijski načrt Skupnosti za vključevanje Romov, in opozarja, da ga mora pripraviti in izvajati skupina komisarjev, ki so odgovorni za socialno vključevanje državljanov EU preko portfolijev zaposlovanja, socialni zadev, enakih možnosti, pravice, svobode, izobraževanja, kulture in regionalne politike;

| 8. | poziva Komisijo, naj eno svojih članic pooblasti za usklajevanje romske politike; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj eno svojih članic pooblasti za usklajevanje romske politike;

| 9. | poziva Komisijo, naj kot učinkovito sredstvo za obravnavo vprašanj, povezanih z Romi, uporabi delovno metodo Romi Romom, ter jo poziva h krepitvi zaposlovanja Romov v okviru svoje strukture; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj kot učinkovito sredstvo za obravnavo vprašanj, povezanih z Romi, uporabi delovno metodo Romi Romom, ter jo poziva h krepitvi zaposlovanja Romov v okviru svoje strukture;

| 10. | poziva Komisijo, naj ustanovi Romsko enoto za usklajevanje izvajanja evropske Okvirne strategije za vključevanje Romov, olajšanje sodelovanja med državami članicami, usklajevanje skupnih ukrepov med državami članicami in zagotovitev vključevanja romskih vprašanj v delo vseh ustreznih organov; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj ustanovi Romsko enoto za usklajevanje izvajanja evropske Okvirne strategije za vključevanje Romov, olajšanje sodelovanja med državami članicami, usklajevanje skupnih ukrepov med državami članicami in zagotovitev vključevanja romskih vprašanj v delo vseh ustreznih organov;

| 11. | poziva Komisijo, naj pri dodeljevanju sredstev EU upošteva vpliv zasebnih naložb na enake možnosti kot pomemben in odločilen dejavnik ter obveže posameznike in/ali pravne osebe, ki se javljajo na javne razpise za projekte, ki jih financira EU, naj oblikujejo in izvajajo analizo in akcijski načrt o enakih možnostih; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj pri dodeljevanju sredstev EU upošteva vpliv zasebnih naložb na enake možnosti kot pomemben in odločilen dejavnik ter obveže posameznike in/ali pravne osebe, ki se javljajo na javne razpise za projekte, ki jih financira EU, naj oblikujejo in izvajajo analizo in akcijski načrt o enakih možnostih;

| 12. | pozdravlja pobude, ki jih je napovedala Komisija, vključno z napovedjo sporočila o revidirani strategiji za boj proti diskriminaciji, prihajajočo Zeleno knjigo o izobraževanju učencev s priseljenskim ozadjem ali učencev, ki pripadajo prikrajšani manjšini, in namero, da bo sprejela dodatne ukrepe za zagotovitev izvrševanja Direktive 2000/43/ES; pozdravlja zlasti predlog za ustanovitev romskega foruma na visoki ravni, ki bo služil kot struktura za razvoj učinkovitih politik za obravnavo vprašanj, povezanih z Romi; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja pobude, ki jih je napovedala Komisija, vključno z napovedjo sporočila o revidirani strategiji za boj proti diskriminaciji, prihajajočo Zeleno knjigo o izobraževanju učencev s priseljenskim ozadjem ali učencev, ki pripadajo prikrajšani manjšini, in namero, da bo sprejela dodatne ukrepe za zagotovitev izvrševanja Direktive 2000/43/ES; pozdravlja zlasti predlog za ustanovitev romskega foruma na visoki ravni, ki bo služil kot struktura za razvoj učinkovitih politik za obravnavo vprašanj, povezanih z Romi;

| 13. | poziva Komisijo, naj oblikuje vseevropski krizni zemljevid ter izmeri in izriše območja v EU, kjer so skupnosti najbolj prizadete zaradi revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj oblikuje vseevropski krizni zemljevid ter izmeri in izriše območja v EU, kjer so skupnosti najbolj prizadete zaradi revščine in socialne izključenosti;

| 14. | poziva Komisijo, naj preuči možnosti za okrepitev protidiskriminacijske zakonodaje na področju izobraževanja, s poudarkom na odpravi rasnega ločevanja, ter Parlamentu poroča o svojih ugotovitvah v enem letu po sprejetju te resolucije; ponovno poudarja, da mora biti enak dostop do kakovostnega izobraževanja prednostna naloga v okviru evropske strategije za Rome; poziva Komisijo, naj poveča svoje prizadevanje za finančno in drugo podporo ukrepom v državah članicah, katerih cilj je romske otroke že v zgodnjem otroštvu vključiti v redno izobraževanje; poziva Komisijo, da podpira programe za spodbujanje pozitivnih ukrepov za Rome na področju srednješolskega in visokošolskega izobraževanja, vključno s poklicnim usposabljanjem, izobraževanjem odraslih, vseživljenjskim učenjem in univerzitetnim izobraževanjem; poziva Komisijo, da podpira druge programe, ki vsebujejo pozitivne in uspešne modele odpravljanja rasnega ločevanja; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj preuči možnosti za okrepitev protidiskriminacijske zakonodaje na področju izobraževanja, s poudarkom na odpravi rasnega ločevanja, ter Parlamentu poroča o svojih ugotovitvah v enem letu po sprejetju te resolucije; ponovno poudarja, da mora biti enak dostop do kakovostnega izobraževanja prednostna naloga v okviru evropske strategije za Rome; poziva Komisijo, naj poveča svoje prizadevanje za finančno in drugo podporo ukrepom v državah članicah, katerih cilj je romske otroke že v zgodnjem otroštvu vključiti v redno izobraževanje; poziva Komisijo, da podpira programe za spodbujanje pozitivnih ukrepov za Rome na področju srednješolskega in visokošolskega izobraževanja, vključno s poklicnim usposabljanjem, izobraževanjem odraslih, vseživljenjskim učenjem in univerzitetnim izobraževanjem; poziva Komisijo, da podpira druge programe, ki vsebujejo pozitivne in uspešne modele odpravljanja rasnega ločevanja;

| 15. | poziva države članice in Komisijo, naj se borijo proti izkoriščanju romskih otrok, njihovemu prisilnemu beračenju in njihovi odsotnosti od pouka ter slabemu ravnanju z romskimi ženskami; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice in Komisijo, naj se borijo proti izkoriščanju romskih otrok, njihovemu prisilnemu beračenju in njihovi odsotnosti od pouka ter slabemu ravnanju z romskimi ženskami;

| 16. | poziva Komisijo, naj podpira vključevanje Romov na trg dela z ukrepi, kakršni so finančna podpora za usposabljanje in prekvalifikacijo, ukrepi za spodbujanje pozitivnega trenda na trgu dela in dosledno izvajanje protidiskriminacijske zakonodaje na področju zaposlovanja ter ukrepi za spodbujanje samozaposlovanja Romov in malih romskih podjetij; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj podpira vključevanje Romov na trg dela z ukrepi, kakršni so finančna podpora za usposabljanje in prekvalifikacijo, ukrepi za spodbujanje pozitivnega trenda na trgu dela in dosledno izvajanje protidiskriminacijske zakonodaje na področju zaposlovanja ter ukrepi za spodbujanje samozaposlovanja Romov in malih romskih podjetij;

| 17. | poziva Komisijo, naj preuči možnost za mikroposojilno shemo, kakršno je leta 2007 predlagala svetovalna skupina na visoki ravni, s katero bi spodbudili ustanovitev malih podjetij in odpravili oderuštvo, ki zavira mnoge prikrajšane skupnosti; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj preuči možnost za mikroposojilno shemo, kakršno je leta 2007 predlagala svetovalna skupina na visoki ravni, s katero bi spodbudili ustanovitev malih podjetij in odpravili oderuštvo, ki zavira mnoge prikrajšane skupnosti;

| 18. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj podprejo sistemske nacionalne programe, katerih cilj je izboljšanje zdravstvenih razmer romskih skupnosti, zlasti z uvedbo ustreznega načrta cepljenja za otroke; poziva države članice, naj takoj odpravijo in ustrezno uredijo problem sistemske izključenosti nekaterih romskih skupnosti iz zdravstvenega varstva, vključno s skupnostmi na odročnih geografskih območjih in drugimi skupnostmi, ter resne zlorabe človekovih pravic v zdravstvu, kjer so se te pojavljale ali se še vedno pojavljajo, vključno z rasnim ločevanjem v zdravstvenih ustanovah in prisilno sterilizacijo romskih žensk; |
| --- | --- |

18.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj podprejo sistemske nacionalne programe, katerih cilj je izboljšanje zdravstvenih razmer romskih skupnosti, zlasti z uvedbo ustreznega načrta cepljenja za otroke; poziva države članice, naj takoj odpravijo in ustrezno uredijo problem sistemske izključenosti nekaterih romskih skupnosti iz zdravstvenega varstva, vključno s skupnostmi na odročnih geografskih območjih in drugimi skupnostmi, ter resne zlorabe človekovih pravic v zdravstvu, kjer so se te pojavljale ali se še vedno pojavljajo, vključno z rasnim ločevanjem v zdravstvenih ustanovah in prisilno sterilizacijo romskih žensk;

| 19. | poziva Komisijo, naj še naprej razvija obstoječe pozitivne modele, s katerimi bo podprla programe za odpravo revnih romskih mestnih četrti, ki povzročajo resna socialna, okoljska in zdravstvena tveganja, v tistih državah članicah, kjer obstajajo, in podprla druge programe, ki vključujejo pozitivne in uspešne modele nastanitve za Rome, vključno z romskimi migranti; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj še naprej razvija obstoječe pozitivne modele, s katerimi bo podprla programe za odpravo revnih romskih mestnih četrti, ki povzročajo resna socialna, okoljska in zdravstvena tveganja, v tistih državah članicah, kjer obstajajo, in podprla druge programe, ki vključujejo pozitivne in uspešne modele nastanitve za Rome, vključno z romskimi migranti;

| 20. | poziva države članice, naj rešijo problem taborov, ki nimajo nobenih higienskih in varnostnih standardov in kjer veliko romskih otrok umre v nesrečah na domu, zlasti požarih, ki nastanejo zaradi pomanjkanja ustreznih varnostnih standardov; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj rešijo problem taborov, ki nimajo nobenih higienskih in varnostnih standardov in kjer veliko romskih otrok umre v nesrečah na domu, zlasti požarih, ki nastanejo zaradi pomanjkanja ustreznih varnostnih standardov;

| 21. | poziva Komisijo in Svet, naj romsko politiko EU uskladita s pobudo Desetletje vključevanja Romov in obstoječe pobude, kot so sklad za izobraževanje Romov, akcijski načrt Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter priporočila Sveta Evrope, uporabita za povečanje učinkovitosti svojih prizadevanj na tem področju; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in Svet, naj romsko politiko EU uskladita s pobudo Desetletje vključevanja Romov in obstoječe pobude, kot so sklad za izobraževanje Romov, akcijski načrt Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter priporočila Sveta Evrope, uporabita za povečanje učinkovitosti svojih prizadevanj na tem področju;

| 22. | poudarja, da ima sodelovanje lokalnih organov velik pomen pri zagotavljanju učinkovitega izvajanja prizadevanj za spodbujanje vključevanja Romov in boju proti diskriminaciji; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da ima sodelovanje lokalnih organov velik pomen pri zagotavljanju učinkovitega izvajanja prizadevanj za spodbujanje vključevanja Romov in boju proti diskriminaciji;

| 23. | poziva države članice, naj vključijo romsko skupnost na najosnovnejši ravni, da bi lahko Romi kar najbolj izkoristili spodbude, namenjene podpiranju njihovih pravic in vključevanju njihovih skupnosti, ki jih EU omogoča, tako na področju izobraževanja in zaposlovanja kot državljanskega sodelovanja, saj uspešna vključitev zajema pristop od spodaj navzgor in deljeno odgovornost; poudarja pomen razvoja romskih človeških virov in strokovne sposobnosti, da bi spodbudili vključenost Romov v vse ravni javne uprave, vključno z evropskimi institucijami; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, naj vključijo romsko skupnost na najosnovnejši ravni, da bi lahko Romi kar najbolj izkoristili spodbude, namenjene podpiranju njihovih pravic in vključevanju njihovih skupnosti, ki jih EU omogoča, tako na področju izobraževanja in zaposlovanja kot državljanskega sodelovanja, saj uspešna vključitev zajema pristop od spodaj navzgor in deljeno odgovornost; poudarja pomen razvoja romskih človeških virov in strokovne sposobnosti, da bi spodbudili vključenost Romov v vse ravni javne uprave, vključno z evropskimi institucijami;

| 24. | opozarja, da so se vse države kandidatke zavezale, da bodo v pogajalskem in pristopnem procesu izboljšale vključevanje romskih skupnosti in podpirale njihove pravice do izobraževanja, zaposlitve, zdravstvenega varstva in nastanitve; poziva Komisijo, naj oceni uresničevanje teh zavez in trenutni položaj Romov v vseh državah članicah EU; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da so se vse države kandidatke zavezale, da bodo v pogajalskem in pristopnem procesu izboljšale vključevanje romskih skupnosti in podpirale njihove pravice do izobraževanja, zaposlitve, zdravstvenega varstva in nastanitve; poziva Komisijo, naj oceni uresničevanje teh zavez in trenutni položaj Romov v vseh državah članicah EU;

| 25. | poziva Komisijo in zadevne organe, naj sprejmejo potrebne ukrepe za odpravo pitanja prašičev na kraju nekdanjega koncentracijskega taborišča v Letyju (Češka republika) in postavitev spomenika v počastitev spomina na žrtve preganjanja; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo in zadevne organe, naj sprejmejo potrebne ukrepe za odpravo pitanja prašičev na kraju nekdanjega koncentracijskega taborišča v Letyju (Češka republika) in postavitev spomenika v počastitev spomina na žrtve preganjanja;

| 26. | meni, da bi se moral bolj podrobno posvetiti različnim vidikom izzivov evropske politike glede vključevanja Romov; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi se moral bolj podrobno posvetiti različnim vidikom izzivov evropske politike glede vključevanja Romov;

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Svetu Evrope ter OVSE. |
| --- | --- |

27.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Svetu Evrope ter OVSE.

---

(1)  UL C 45 E, 23.2.2006, str. 129.

(2)  UL C 298 E, 8.12.2006, str 283.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0534.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Četrtek, 31. januar 2008

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 68/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 68/36

---

Sklep Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o razlagi člena 19 Poslovnika Parlamenta o nalogah predsednika

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 24. januarja 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 24. januarja 2008,

| — | ob upoštevanju člena 201 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 201 svojega Poslovnika,

| 1. | sprejme naslednjo razlago člena 19:„„Člen 19(1) je mogoče razlagati, da pristojnosti v tej določbi vsebujejo tudi pravico prekiniti vlaganje nesorazmerno velikega števila predlogov, kot so vprašanja o pravilnosti postopka, postopkovni predlogi, obrazložitve glasovanja in zahteve za posamezno ali poimensko glasovanje oziroma glasovanje po delih, kadar ti po prepričanju predsednika očitno nameravajo povzročiti in dejansko bodo povzročili daljše in resno oviranje poteka parlamentarnih postopkov ali uveljavljanja pravic drugih poslancev.““ |
| --- | --- |

1.

sprejme naslednjo razlago člena 19:„„Člen 19(1) je mogoče razlagati, da pristojnosti v tej določbi vsebujejo tudi pravico prekiniti vlaganje nesorazmerno velikega števila predlogov, kot so vprašanja o pravilnosti postopka, postopkovni predlogi, obrazložitve glasovanja in zahteve za posamezno ali poimensko glasovanje oziroma glasovanje po delih, kadar ti po prepričanju predsednika očitno nameravajo povzročiti in dejansko bodo povzročili daljše in resno oviranje poteka parlamentarnih postopkov ali uveljavljanja pravic drugih poslancev.““

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep v vednost posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep v vednost posreduje Svetu in Komisiji.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Četrtek, 31. januar 2008

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 68/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 68/37

---

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih listin s strani Bolgarije, Češke, Cipra, Madžarske, Latvije, Malte, Poljske, Romunije, Slovaške in Slovenije kot enakovrednih njihovim nacionalnim vizumom za namene tranzita prek njihovih ozemelj (KOM(2007)0508 — C6-0279/2007 — 2007/0185(COD))

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0508), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0508),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 62(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C6-0279/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 62(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C6-0279/2007),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0511/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0511/2007),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, da zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, da zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

P6_TC1-COD(2007)0185

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 31. januarja 2008 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih listin s strani Bolgarije, Cipra in Romunije kot enakovrednih njihovim nacionalnim vizumom za namene tranzita prek njihovih ozemelj

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Odločbi št. 582/2008/ES.)

---

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 68/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 68/38

---

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe št. 896/2006/ES o vzpostavitvi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih dovoljenj za prebivanje, ki jih izdata Švica in Lihtenštajn, s strani držav članic za namen tranzita preko njihovih ozemelj (KOM(2007)0508 — C6-0280/2007 — 2007/0186(COD))

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0508), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0508),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 62(2)(a) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0280/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 62(2)(a) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0280/2007),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0509/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0509/2007),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, da zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, da zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

P6_TC1-COD(2007)0186

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 31. januarja 2008 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe št. 896/2006/ES o vzpostavitvi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih dovoljenj za prebivanje, ki jih izdata Švica in Lihtenštajn, s strani držav članic za namen tranzita preko njihovih ozemelj

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Odločbi št. 586/2008/ES.)

---

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 68/39

---

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o predložitvi statističnih podatkov držav članic o ribogojstvu (KOM(2006)0864 — C6-0005/2007 — 2006/0286(COD))

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2006)0864), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2006)0864),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 285(1) Pogodbe ES, v skladu s katerima je Komisija Parlamentu predstavila predlog (C6-0005/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 285(1) Pogodbe ES, v skladu s katerima je Komisija Parlamentu predstavila predlog (C6-0005/2007),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A6-0001/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A6-0001/2008),

| 1. | odobri spremenjeni predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri spremenjeni predlog Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

P6_TC1-COD(2006)0286

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 31. januarja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o predložitvi statističnih podatkov o ribogojstvu s strani držav članic in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 788/96

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. .../2008.)

---

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 68/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 68/40

---

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o pobudi Republike Avstrije z namenom sprejetja Sklepa Sveta o izboljšanju sodelovanja med posebnimi enotami za posredovanje držav članic Evropske unije v kriznih situacijah (15437/2006 — C6-0058/2007 — 2007/0803(CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pobude Republike Avstrije (15437/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude Republike Avstrije (15437/2006),

| — | ob upoštevanju členov 30, 32 in 34(2)(c) Pogodbe EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 30, 32 in 34(2)(c) Pogodbe EU,

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe EU, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0058/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe EU, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0058/2007),

| — | ob upoštevanju členov 93 in 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 93 in 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0507/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0507/2007),

| 1. | odobri pobudo Republike Avstrije, kakor je bila spremenjena; |
| --- | --- |

1.

odobri pobudo Republike Avstrije, kakor je bila spremenjena;

| 2. | poziva Svet, naj ustrezno spremeni besedilo; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj ustrezno spremeni besedilo;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti pobudo Republike Avstrije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti pobudo Republike Avstrije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladi Republike Avstrije. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladi Republike Avstrije.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA REPUBLIKA AVSTRIJA | SPREMEMBE PARLAMENTA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Uvodna izjava 4 |
| (4) Nobena posamezna država članica nima na voljo zadostnih virov, sredstev in strokovnega znanja za učinkovito reševanje z vsemi vrstami obsežnih kriznih razmer, ki zahtevajo posebno posredovanje. Možnost, da lahko vsaka država članica za pomoč zaprosi drugo državo članico, je zato bistvenega pomena. | (4) Nobena posamezna država članica nima na voljo zadostnih virov, sredstev in strokovnega znanja za učinkovito reševanje vseh vrst

  specifičnih ali
  obsežnih kriznih razmer, ki zahtevajo posebno posredovanje. Možnost, da lahko vsaka država članica za pomoč zaprosi drugo državo članico, je zato bistvenega pomena. |
| Sprememba 2 |
| Uvodna izjava 5 |
| (5) Ta sklep
  določa nekatera splošna pravila o odgovornosti, vključno s civilno in kazensko odgovornostjo, z namenom zagotovitve pravnega okvira v primeru, ko bi se zadevne države članice odločile zaprositi in nuditi pomoč. Obstoj tega pravnega okvira in izjave, v kateri se navedejo pristojni organi, bosta državam članicam v primeru kriznih razmer omogočila hiter odziv in prihranek časa, | (5)
  Sklep Sveta 2007/ .../PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnem kriminalu (Sklep k Prümski pogodbi) in predvsem člen 18 tega sklepa, ureja oblike policijske pomoči med državami članicami pri množičnih prireditvah, podobnih pomembnih dogodkih, katastrofah in težkih nesrečah.
  Ta sklep
  ne obravnava množičnih prireditev, naravnih katastrof ali težkih nesreč v smislu člena 18 Sklepa k Prümski pogodbi, temveč dopolnjuje tiste določbe Sklepa k Prümski pogodbi, ki opredeljujejo oblike policijske pomoči med državami članicami prek posebnih enot za posredovanje v drugačnih razmerah, tj. kriznih razmerah, ki jih povzroči človek, ali v primeru terorističnih napadov, ki predstavljajo resno neposredno fizično grožnjo osebam, premoženju, infrastrukturi ali institucijam, zlasti zajemanje talcev, ugrabitve in podobni incidenti. Ob upoštevanju tega bi morala vsaka država članica določiti pristojni nacionalni organ, katerega lahko druge zadevne države članice zaprosijo za pomoč ali posredovanje. |
| Sprememba 3 |
| Uvodna izjava 5a (novo) |
| | (5a) Obstoj tega pravnega okvira in seznama, v katerem se navedejo pristojni organi, bo državam članicam v primeru takšnih kriznih razmer omogočil hiter odziv in prihranek časa. Za povečanje sposobnosti držav članic, da preprečijo take krizne situacije – predvsem teroristične napade – in se nanje odzovejo, je poleg tega pomembno, da se posebne enote za posredovanje zaradi izmenjave izkušenj redno sestajajo in organizirajo skupna usposabljanja. |
| Sprememba 4 |
| Člen 1 |
| Ta sklep določa splošna pravila in pogoje, ki posebnim enotam za posredovanje ene države članice omogočajo, da na ozemlju druge države članice (v nadaljnjem besedilu „država članica prosilka“) nudijo pomoč in/ali delujejo v primeru, ko jih slednja država članica k temu pozove ter so na to pristale z namenom reševanja kriznih razmer. | Ta sklep določa splošna pravila in pogoje, ki posebnim enotam za posredovanje ene države članice (v nadaljnjem besedilu „zaprošena država članica“) omogočajo, da na ozemlju druge države članice (v nadaljnjem besedilu „država članica prosilka“) nudijo pomoč in/ali delujejo v primeru, ko jih slednja država članica k temu pozove ter so na to pristale z namenom reševanja kriznih razmer.
  O praktičnih podrobnostih in izvedbenih ukrepih, ki dopolnjujejo ta sklep, se neposredno dogovorita država članica prosilka in zaprošena država članica. |
| Sprememba 6 |
| Člen 2, točka 2 |
| (2) „krizne razmere“ pomenijo razmere, ki jih v državi članici povzroči človek in
  predstavljajo
  resno neposredno fizično grožnjo osebam ali institucijam te države članice, predvsem pa
  zajemanje talcev, ugrabitve in podobni incidenti
  . | (2) „krizne razmere“ pomenijo razmere, ki jih v državi članici povzroči človek in
  zaradi katerih se utemeljeno domneva, da je bilo, je ali bo storjeno kaznivo dejanje, ki predstavlja
  resno neposredno fizično grožnjo osebam
  , premoženju, infrastrukturi
  ali institucijam te države članice, predvsem pa
  razmere iz člena 1(1) Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (1). |
| Sprememba 7 |
| Člen 2, točka 2a (novo) |
| | (2a) „pristojni organ“ pomeni nacionalni organ, ki lahko zaprosi ali da dovoljenje za napotitev posebnih enot za posredovanje. |
| Sprememba 8 |
| Člen 3, odstavek 1 |
| 1. | Država članica lahko zaprosi za pomoč posebne enote za posredovanje druge države članice z namenom reševanja kriznih razmer. Država članica lahko tako zaprosilo sprejme ali zavrne ali predlaga drugačno obliko pomoči. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA REPUBLIKA AVSTRIJA

SPREMEMBE PARLAMENTA

Sprememba 1

Uvodna izjava 4

(4) Nobena posamezna država članica nima na voljo zadostnih virov, sredstev in strokovnega znanja za učinkovito reševanje z vsemi vrstami obsežnih kriznih razmer, ki zahtevajo posebno posredovanje. Možnost, da lahko vsaka država članica za pomoč zaprosi drugo državo članico, je zato bistvenega pomena.

(4) Nobena posamezna država članica nima na voljo zadostnih virov, sredstev in strokovnega znanja za učinkovito reševanje vseh vrst

  specifičnih ali
  obsežnih kriznih razmer, ki zahtevajo posebno posredovanje. Možnost, da lahko vsaka država članica za pomoč zaprosi drugo državo članico, je zato bistvenega pomena.

Sprememba 2

Uvodna izjava 5

(5) Ta sklep
  določa nekatera splošna pravila o odgovornosti, vključno s civilno in kazensko odgovornostjo, z namenom zagotovitve pravnega okvira v primeru, ko bi se zadevne države članice odločile zaprositi in nuditi pomoč. Obstoj tega pravnega okvira in izjave, v kateri se navedejo pristojni organi, bosta državam članicam v primeru kriznih razmer omogočila hiter odziv in prihranek časa,

(5)
  Sklep Sveta 2007/ .../PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnem kriminalu (Sklep k Prümski pogodbi) in predvsem člen 18 tega sklepa, ureja oblike policijske pomoči med državami članicami pri množičnih prireditvah, podobnih pomembnih dogodkih, katastrofah in težkih nesrečah.
  Ta sklep
  ne obravnava množičnih prireditev, naravnih katastrof ali težkih nesreč v smislu člena 18 Sklepa k Prümski pogodbi, temveč dopolnjuje tiste določbe Sklepa k Prümski pogodbi, ki opredeljujejo oblike policijske pomoči med državami članicami prek posebnih enot za posredovanje v drugačnih razmerah, tj. kriznih razmerah, ki jih povzroči človek, ali v primeru terorističnih napadov, ki predstavljajo resno neposredno fizično grožnjo osebam, premoženju, infrastrukturi ali institucijam, zlasti zajemanje talcev, ugrabitve in podobni incidenti. Ob upoštevanju tega bi morala vsaka država članica določiti pristojni nacionalni organ, katerega lahko druge zadevne države članice zaprosijo za pomoč ali posredovanje.

Sprememba 3

Uvodna izjava 5a (novo)

(5a) Obstoj tega pravnega okvira in seznama, v katerem se navedejo pristojni organi, bo državam članicam v primeru takšnih kriznih razmer omogočil hiter odziv in prihranek časa. Za povečanje sposobnosti držav članic, da preprečijo take krizne situacije – predvsem teroristične napade – in se nanje odzovejo, je poleg tega pomembno, da se posebne enote za posredovanje zaradi izmenjave izkušenj redno sestajajo in organizirajo skupna usposabljanja.

Sprememba 4

Člen 1

Ta sklep določa splošna pravila in pogoje, ki posebnim enotam za posredovanje ene države članice omogočajo, da na ozemlju druge države članice (v nadaljnjem besedilu „država članica prosilka“) nudijo pomoč in/ali delujejo v primeru, ko jih slednja država članica k temu pozove ter so na to pristale z namenom reševanja kriznih razmer.

Ta sklep določa splošna pravila in pogoje, ki posebnim enotam za posredovanje ene države članice (v nadaljnjem besedilu „zaprošena država članica“) omogočajo, da na ozemlju druge države članice (v nadaljnjem besedilu „država članica prosilka“) nudijo pomoč in/ali delujejo v primeru, ko jih slednja država članica k temu pozove ter so na to pristale z namenom reševanja kriznih razmer.
  O praktičnih podrobnostih in izvedbenih ukrepih, ki dopolnjujejo ta sklep, se neposredno dogovorita država članica prosilka in zaprošena država članica.

Sprememba 6

Člen 2, točka 2

(2) „krizne razmere“ pomenijo razmere, ki jih v državi članici povzroči človek in
  predstavljajo
  resno neposredno fizično grožnjo osebam ali institucijam te države članice, predvsem pa
  zajemanje talcev, ugrabitve in podobni incidenti
  .

(2) „krizne razmere“ pomenijo razmere, ki jih v državi članici povzroči človek in
  zaradi katerih se utemeljeno domneva, da je bilo, je ali bo storjeno kaznivo dejanje, ki predstavlja
  resno neposredno fizično grožnjo osebam
  , premoženju, infrastrukturi
  ali institucijam te države članice, predvsem pa
  razmere iz člena 1(1) Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (1).

Sprememba 7

Člen 2, točka 2a (novo)

(2a) „pristojni organ“ pomeni nacionalni organ, ki lahko zaprosi ali da dovoljenje za napotitev posebnih enot za posredovanje.

Sprememba 8

Člen 3, odstavek 1

1.

Država članica lahko zaprosi za pomoč posebne enote za posredovanje druge države članice z namenom reševanja kriznih razmer. Država članica lahko tako zaprosilo sprejme ali zavrne ali predlaga drugačno obliko pomoči.

| 1. | Država članica lahko
  z zaprosilom pristojnih organov, v katerem je opredeljena narava zaprošene pomoči ter operativna potreba po pomoči,
  zaprosi za pomoč posebne enote za posredovanje druge države članice z namenom reševanja kriznih razmer.
  Pristojni organ zaprošene

  države članice lahko tako zaprosilo sprejme ali zavrne ali predlaga drugačno obliko pomoči. |
| --- | --- |

1.

Država članica lahko
  z zaprosilom pristojnih organov, v katerem je opredeljena narava zaprošene pomoči ter operativna potreba po pomoči,
  zaprosi za pomoč posebne enote za posredovanje druge države članice z namenom reševanja kriznih razmer.
  Pristojni organ zaprošene

  države članice lahko tako zaprosilo sprejme ali zavrne ali predlaga drugačno obliko pomoči.

Sprememba 9

Člen 4

Splošna pravila o

  odgovornosti

Civilna in kazenska

  odgovornost

1.
  Kadar uradniki države članice
  v skladu s tem sklepom
  delujejo
  na

  ozemlju druge države članice
  , je slednja država članica odgovorna za vso škodo, ki jo povzročijo med svojim delovanjem
  .

Kadar uradniki države članice delujejo
  znotraj

  ozemlja druge države članice
  in/ali se uporablja oprema v skladu s tem sklepom, se uporabljajo določbe o civilni in kazenski odgovornosti iz členov 21 in 22 Sklepa k Prümski pogodbi.

2. Kadar škoda nastane zaradi ukrepov, ki so bili v nasprotju z navodili države članice prosilke ali izven meja pooblastil zadevnih uradnikov v skladu z njihovim nacionalnim pravom, se z odstopanjem od odstavka 1uporabljajo naslednja pravila:

(a) država članica, na ozemlju katere je bila povzročena škoda, škodo poravna pod pogoji, ki veljajo za škodo, ki jo povzročijo njeni uradniki;

(b) država članica, katere uradniki povzročijo škodo kateri koli osebi na ozemlju druge države članice, tej državi članici v celoti povrne zneske, ki jih je ta izplačala oškodovancem ali osebam, ki so upravičene do povrnitve škode namesto njih;

(c) brez poseganja v izvrševanje njenih pravic nasproti tretjim osebam in z odstopanjem od točke (b) se vsaka država članica v okoliščinah iz tega odstavka vzdrži od druge države članice zahtevati povračilo škode, ki jo je utrpela.

Sprememba 10

Člen 5

Člen 5

črtano

Kazenska odgovornost

Med ukrepanjem iz člena 3 se uradniki, ki delujejo na ozemlju druge države članice, glede kaznivih dejanj, storjenih proti njim ali ki jih sami storijo, obravnavajo kot uradniki te države članice.

Sprememba 11

Člen 6

Državečlanice zagotovijo, da se njihovi

  ustrezni organi po potrebi
  sestajajo ter organizirajo skupna usposabljanja in vaje, da bi tako izmenjali izkušnje in strokovno znanje, pa tudi splošne, praktične in tehnične informacije o zagotavljanju pomoči v kriznih razmerah.

Vse sodelujoče

  državečlanice zagotovijo, da se njihove

  posebne enote za posredovanje
  sestajajo ter
  redno
  organizirajo skupne

  tečaje
  usposabljanja in vaje, da bi tako izmenjali izkušnje in strokovno znanje, pa tudi splošne, praktične in tehnične informacije o zagotavljanju pomoči v kriznih razmerah.
  Takšna srečanja, usposabljanja in vaje se lahko financirajo v okviru nekaterih finančnih programov Unije, da se pridobijo nepovratna sredstva iz proračuna Evropske unije. Države članice, ki predsedujejo EU, si v zvezi s tem prizadevajo zagotoviti, da potekajo takšna srečanja, usposabljanja in vaje.

Sprememba 12

Člen 7

Vsaka

  državačlanica krije
  svoje
  stroške, razen če se zadevne države članice ne dogovorita drugače.

Državačlanica
  prosilka
  krije
  operativne
  stroške
  posebnih enot za posredovanje zaprošene države članice v okviru uporabe člena 3, vključno s prevoznimi stroški in stroški bivanja
  , razen če se zadevni državi članici ne dogovorita drugače.

Sprememba 13

Člen 8, odstavek 4a (novo)

4a. Nič v tem sklepu se ne razlaga tako, da bi dovoljevalo uporabo teh pravil za sodelovanje med organi pregona držav članic pri odnosih z zadevnimi organi tretjih držav, zato da bi se izognili obstoječim pravilom, ki se uporabljajo za mednarodno policijsko sodelovanje v skladu z nacionalnimi pravnimi sistemi.

---

(1)  UL L 164, 22.6.2002, str. 3.

---

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 68/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 68/44

---

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/67/ES glede dokončnega oblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti (13593/6/2007 — C6-0410/2007 — 2006/0196(COD))

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta (13593/6/2007 — C6-0410/2007) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta (13593/6/2007 — C6-0410/2007) (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0594), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0594),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 67 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0505/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0505/2007),

| 1. | odobri Skupno stališče; |
| --- | --- |

1.

odobri Skupno stališče;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s Skupnim stališčem; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s Skupnim stališčem;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 254(1) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 254(1) Pogodbe ES;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše pravni akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše pravni akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 307 E, 18.12.2007, str. 22.

(2)  Sprejeta besedila, 11.7.2007, P6_TA(2007)0336.

---