# Az Európai Unió C 93/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.093.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 93 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. április 22. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.093.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 93

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. április 22.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Központi Bank |
| 2009/C 093/01 | Az Európai Központi Bank ajánlása (2009. április 3.) az Európai Unió Tanácsa számára a De Nederlandsche Bank külső könyvvizsgálóiról (EKB/2009/8) | 1 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2009/C 093/02 | A Bizottság Véleménye (2009. április 21.) az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban a franciaországi Civaux-ban található atomerőmű radioaktív hulladékának ártalmatlanítására vonatkozó módosított tervről | 2 |
| | Európai Központi Bank |
| 2009/C 093/03 | Az Európai Központi Bank véleménye (2009. március 5.) az Európai Unió Tanácsának kérésére a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a központi hitelintézetek kapcsolt bankjai, egyes szavatolótőke-elemek, nagykockázat-vállalások, felügyeleti szabályok és válságkezelés tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról (CON/2009/17) | 3 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Központi Bank

2009/C 093/01

Az Európai Központi Bank ajánlása (2009. április 3.) az Európai Unió Tanácsa számára a De Nederlandsche Bank külső könyvvizsgálóiról (EKB/2009/8)

1

VÉLEMÉNYEK

Bizottság

2009/C 093/02

A Bizottság Véleménye (2009. április 21.) az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban a franciaországi Civaux-ban található atomerőmű radioaktív hulladékának ártalmatlanítására vonatkozó módosított tervről

2

Európai Központi Bank

2009/C 093/03

Az Európai Központi Bank véleménye (2009. március 5.) az Európai Unió Tanácsának kérésére a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a központi hitelintézetek kapcsolt bankjai, egyes szavatolótőke-elemek, nagykockázat-vállalások, felügyeleti szabályok és válságkezelés tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról (CON/2009/17)

3

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 093/04 | Euro-átváltási árfolyamok | 16 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2009/C 093/05 | Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról | 17 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 093/04

Euro-átváltási árfolyamok

16

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2009/C 093/05

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról

17

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) |
| 2009/C 093/06 | Nyílt versenyvizsga-felhívás EPSO/AD/166/09 és EPSO/AD/167/09 | 21 |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 093/07 | Értesítés a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó ferroszilícium behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról | 22 |

V   Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO)

2009/C 093/06

Nyílt versenyvizsga-felhívás EPSO/AD/166/09 és EPSO/AD/167/09

21

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 093/07

Értesítés a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó ferroszilícium behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról

22

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Központi Bank

| 22.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/1

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA

(2009. április 3.)

az Európai Unió Tanácsa számára a De Nederlandsche Bank külső könyvvizsgálóiról

(EKB/2009/8)

2009/C 93/01

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Központi Bank („EKB”) és az eurorendszer nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Központi Bank („EKB”) és az eurorendszer nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

| (2) | 2005. július 12-én a 2005-ös pénzügyi évtől határozatlan időre a De Nederlandsche Bank („DNB”) külső könyvvizsgálójaként a személyesen eljáró Josephus Andreas Nijhuist mint okleveles könyvvizsgálót és mint a PricewaterhouseCoopers Accountants N.V. („PWC”) igazgatóságának elnökét nevezték ki. |
| --- | --- |

(2)

2005. július 12-én a 2005-ös pénzügyi évtől határozatlan időre a De Nederlandsche Bank („DNB”) külső könyvvizsgálójaként a személyesen eljáró Josephus Andreas Nijhuist mint okleveles könyvvizsgálót és mint a PricewaterhouseCoopers Accountants N.V. („PWC”) igazgatóságának elnökét nevezték ki.

| (3) | Josephus Andreas Nijhuis 2008. október 1-jei hatállyal megszüntette a PWC-vel fennálló munkaviszonyát. Ezért szükséges, hogy a DNB új könyvvizsgálót jelöljön ki. |
| --- | --- |

(3)

Josephus Andreas Nijhuis 2008. október 1-jei hatállyal megszüntette a PWC-vel fennálló munkaviszonyát. Ezért szükséges, hogy a DNB új könyvvizsgálót jelöljön ki.

| (4) | A DNB a PWC-t kívánja külső könyvvizsgálójának választani a 2008–2011. pénzügyi évekre, |
| --- | --- |

(4)

A DNB a PWC-t kívánja külső könyvvizsgálójának választani a 2008–2011. pénzügyi évekre,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

Ajánlott, hogy 2008–2011. pénzügyi évekre a De Nederlandsche Bank külső könyvvizsgálójaként a PricewaterhouseCoopers Accountants N.V.-t jelöljék ki.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2009. április 3-án.

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

VÉLEMÉNYEK

Bizottság

| 22.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/2

---

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE

(2009. április 21.)

az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban a franciaországi Civaux-ban található atomerőmű radioaktív hulladékának ártalmatlanítására vonatkozó módosított tervről

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

2009/C 93/02

2008. november 24-én az Európai Bizottság az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban megkapta a francia kormánytól a civaux-i atomerőmű módosított radioaktívhulladék-ártalmatlanítási tervének általános adatait.

Ezen adatok alapján és a szakértőcsoporttal folytatott konzultációt követően a Bizottság a következő véleményt alakította ki:

| 1. | A létesítmény és a valamely szomszédos ország – ez esetben Jersey (Csatorna-szigetek, brit koronafüggőségek) – területén fekvő legközelebbi pont közötti távolság mintegy 360 km. Ami a tagállamokat illeti, az erőmű távolsága Spanyolországtól mintegy 400 km, az Egyesült Királyságtól és Belgiumtól mintegy 470 km. |
| --- | --- |

1.

A létesítmény és a valamely szomszédos ország – ez esetben Jersey (Csatorna-szigetek, brit koronafüggőségek) – területén fekvő legközelebbi pont közötti távolság mintegy 360 km. Ami a tagállamokat illeti, az erőmű távolsága Spanyolországtól mintegy 400 km, az Egyesült Királyságtól és Belgiumtól mintegy 470 km.

| 2. | A tervezett módosítás következtében általában csökkennek a gáz- és a folyékony halmazállapotú szennyező anyagok kibocsátására vonatkozó határértékek, kivéve a folyékony tríciumra vonatkozót, amely várhatóan növekedni fog. |
| --- | --- |

2.

A tervezett módosítás következtében általában csökkennek a gáz- és a folyékony halmazállapotú szennyező anyagok kibocsátására vonatkozó határértékek, kivéve a folyékony tríciumra vonatkozót, amely várhatóan növekedni fog.

| 3. | A szokásos működés során a tervezett módosítás következtében a környezetbe jutó kibocsátás nem lesz jelentős hatással más tagállam vagy szomszédos ország lakosságának egészségére. |
| --- | --- |

3.

A szokásos működés során a tervezett módosítás következtében a környezetbe jutó kibocsátás nem lesz jelentős hatással más tagállam vagy szomszédos ország lakosságának egészségére.

| 4. | Az általános adatokban eredetileg feltételezett típusú és nagyságú baleset esetén bekövetkező nem tervezett radioaktívhulladék-szennyezés figyelembevételével a tüzelőanyag-kezelő rendszer tervezett módosítása várhatóan nem fog olyan sugárdózist eredményezni, amely hatással lenne más tagállamok vagy szomszédos ország lakosságának egészségére. |
| --- | --- |

4.

Az általános adatokban eredetileg feltételezett típusú és nagyságú baleset esetén bekövetkező nem tervezett radioaktívhulladék-szennyezés figyelembevételével a tüzelőanyag-kezelő rendszer tervezett módosítása várhatóan nem fog olyan sugárdózist eredményezni, amely hatással lenne más tagállamok vagy szomszédos ország lakosságának egészségére.

A Bizottság következésképpen azon a véleményen van, hogy a franciaországi Civaux-ban található atomerőmű módosított radioaktívhulladék-ártalmatlanítási tervének megvalósítása várhatóan sem a szokásos működés során, sem az általános adatokban feltételezett típusú és nagyságú baleset esetén nem okoz radioaktív szennyeződést más tagállamok vagy szomszédos ország vizeiben, talajában vagy légterében.

---

Európai Központi Bank

| 22.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/3

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2009. március 5.)

az Európai Unió Tanácsának kérésére a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a központi hitelintézetek kapcsolt bankjai, egyes szavatolótőke-elemek, nagykockázat-vállalások, felügyeleti szabályok és válságkezelés tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról

(CON/2009/17)

2009/C 93/03

Bevezetés és jogalap

Az Európai Központi Bank („EKB”) 2008. október 22-én felkérést kapott az Európai Unió Tanácsától arra, hogy alkosson véleményt a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a központi hitelintézetek kapcsolt bankjai, egyes szavatolótőke-elemek, nagykockázat-vállalások, felügyeleti szabályok és válságkezelés tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról (1) (a továbbiakban: az irányelvtervezet) (2).

Az EKB-nak a vélemény megalkotására szolgáló hatásköre az Európai Közösséget létrehozó szerződés 105. cikkének (4) bekezdésén alapul. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

Általános észrevételek

A pénzügyi szektor európai felügyeleti szabályainak reformja

| 1. | Az EKB hangsúlyozni kívánja, hogy az ebben a véleményben foglalt különös észrevételek nem érintik az európai felügyeleti szabályok reformjáról (a Bizottság által létrehozott, magas szintű szakértői csoport által hozott ajánlásokkal összefüggésben (3) folyó, átfogóbb európai vitában (4) való esetleges jövőbeni részvételét. |
| --- | --- |

1.

Az EKB hangsúlyozni kívánja, hogy az ebben a véleményben foglalt különös észrevételek nem érintik az európai felügyeleti szabályok reformjáról (a Bizottság által létrehozott, magas szintű szakértői csoport által hozott ajánlásokkal összefüggésben (3) folyó, átfogóbb európai vitában (4) való esetleges jövőbeni részvételét.

Jogi eszközök a bankokra vonatkozó európai jogszabályok egységes végrehajtására

| 2. | Az EKB számos alkalommal kifejtette álláspontját (5) arról, hogy a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról (átdolgozott szöveg) szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) és a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről (átdolgozott szöveg) szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) jelenlegi kialakítását nem szabad a kívánt végeredménynek tekinteni, hanem csak egy olyan hosszabb távú folyamat első lépésének, amelynek célja a Lámfalussy-megközelítésnek megfelelően kialakított elvekkel és célkitűzésekkel összhangban az Európai Unión belüli pénzügyi intézményekre vonatkozó, 2. szintű, közvetlenül alkalmazandó technikai jogszabálycsomag megalkotása. A 2006/48/EK irányelv korlátozott mértékben veszi igénybe a komitológiát és a végrehajtási intézkedésekhez csak korlátozott terjedelemben használható (8). A Bázel II. megállapodás (9) végrehajtása egyedülálló lehetőséget teremtett a 2006/48/EK irányelv ezen irányvonalak mentén történő felülvizsgálatára, a lehetőséget azonban elszalasztották. A banki tevékenységek terén ezért még sok a tennivaló ahhoz, hogy teljes mértékben ki lehessen aknázni a Lámfalussy-féle szabályozói megközelítés kínálta előnyöket. Ez az eljárás a következőket tenné szükségessé: i. az 1. szintű közösségi jogszabályoknak az alapvető politikai döntéseket és lényegi kérdéseket tükröző keretelvekre való korlátozása; és ii. a technikai rendelkezéseknek egy vagy több, közvetlenül alkalmazandó, 2. szintű rendeletben való meghatározása, aminek következtében – a komitológia fokozottabb igénybevétele mellett – fokozatosan kialakulna az EU pénzügyi intézményeire irányadó technikai szabályok joganyagának törzse. Ezzel kapcsolatban az EKB álláspontja az, hogy a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv technikai mellékleteinek többségét közvetlenül 2. szintű intézkedésként és – a nemzeti végrehajtáshoz szükséges rugalmassággal összeegyeztethető mértékig – bizottsági rendeletként kellene elfogadni. |
| --- | --- |

2.

Az EKB számos alkalommal kifejtette álláspontját (5) arról, hogy a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról (átdolgozott szöveg) szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) és a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről (átdolgozott szöveg) szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) jelenlegi kialakítását nem szabad a kívánt végeredménynek tekinteni, hanem csak egy olyan hosszabb távú folyamat első lépésének, amelynek célja a Lámfalussy-megközelítésnek megfelelően kialakított elvekkel és célkitűzésekkel összhangban az Európai Unión belüli pénzügyi intézményekre vonatkozó, 2. szintű, közvetlenül alkalmazandó technikai jogszabálycsomag megalkotása. A 2006/48/EK irányelv korlátozott mértékben veszi igénybe a komitológiát és a végrehajtási intézkedésekhez csak korlátozott terjedelemben használható (8). A Bázel II. megállapodás (9) végrehajtása egyedülálló lehetőséget teremtett a 2006/48/EK irányelv ezen irányvonalak mentén történő felülvizsgálatára, a lehetőséget azonban elszalasztották. A banki tevékenységek terén ezért még sok a tennivaló ahhoz, hogy teljes mértékben ki lehessen aknázni a Lámfalussy-féle szabályozói megközelítés kínálta előnyöket. Ez az eljárás a következőket tenné szükségessé: i. az 1. szintű közösségi jogszabályoknak az alapvető politikai döntéseket és lényegi kérdéseket tükröző keretelvekre való korlátozása; és ii. a technikai rendelkezéseknek egy vagy több, közvetlenül alkalmazandó, 2. szintű rendeletben való meghatározása, aminek következtében – a komitológia fokozottabb igénybevétele mellett – fokozatosan kialakulna az EU pénzügyi intézményeire irányadó technikai szabályok joganyagának törzse. Ezzel kapcsolatban az EKB álláspontja az, hogy a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv technikai mellékleteinek többségét közvetlenül 2. szintű intézkedésként és – a nemzeti végrehajtáshoz szükséges rugalmassággal összeegyeztethető mértékig – bizottsági rendeletként kellene elfogadni.

| 3. | A lényeges és strukturált 2. szintű végrehajtási intézkedéseknek a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvvel összefüggésben történő, korlátozott mértékű igénybevehetősége fontosabb szerepet juttat a Lámfalussy-eljárás 3. szintjének megfelelő iránymutatásoknak. Ezzel kapcsolatban az EKB megjegyzi, hogy az irányelvtervezet első ízben vezet be a 2006/48/EK irányelvbe kifejezett hivatkozást az európai bankfelügyelők bizottságának („CEBS”) iránymutatásaira és ajánlásaira (10). Az EKB teljes mértékben elismeri ezen iránymutatások előnyeit, a CEBS által a felügyeleti előírások és gyakorlatok konvergenciájának megteremtésében végzett jelentős munkát, valamint ezeknek a tagállamok általi betartása biztosításának szükségességét. Mindazonáltal – tekintettel az iránymutatások jogi kötőerejének hiányára – ezek nem biztosítják a közösségi jogszabályok harmonizált tagállami alkalmazását. A „jobb szabályozás” elveivel (11) összhangban kerülni kell a közösségi jogszabályokban az ilyen, jogi kötőerővel nem rendelkező iránymutatásokra való hivatkozásokat. Az EKB ehelyett azt javasolja, hogy az irányelvtervezet határozza meg azokat a területeket, amelyeken a CEBS-et felkérik a felügyeleti gyakorlatok konvergenciájának fokozásában való részvételre. Ezen túlmenően – a Lámfalussy-megközelítéssel és a 2. pontban adott tanáccsal összhangban, illetve tekintettel az uniós szintű, harmonizált jogi keretrendszer elfogadásához való további hozzájárulásra – tanácsos lehet egyes esetekben az is, hogy a közösségi jogalkotó e 3. szintű, nem kötelező CEBS-iránymutatások lényegi tartalmát kötelező érvényű közösségi jogszabályokká alakítsa, akár az 1. szinten az együttdöntési eljárás alapján, akár 2. szintű végrehajtási intézkedések formájában, amelyeket a Bizottság fogadna el komitológiai hatásköre alapján, és amelyek azonos módon érvényesülnének a tagállamokban (12). |
| --- | --- |

3.

A lényeges és strukturált 2. szintű végrehajtási intézkedéseknek a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvvel összefüggésben történő, korlátozott mértékű igénybevehetősége fontosabb szerepet juttat a Lámfalussy-eljárás 3. szintjének megfelelő iránymutatásoknak. Ezzel kapcsolatban az EKB megjegyzi, hogy az irányelvtervezet első ízben vezet be a 2006/48/EK irányelvbe kifejezett hivatkozást az európai bankfelügyelők bizottságának („CEBS”) iránymutatásaira és ajánlásaira (10). Az EKB teljes mértékben elismeri ezen iránymutatások előnyeit, a CEBS által a felügyeleti előírások és gyakorlatok konvergenciájának megteremtésében végzett jelentős munkát, valamint ezeknek a tagállamok általi betartása biztosításának szükségességét. Mindazonáltal – tekintettel az iránymutatások jogi kötőerejének hiányára – ezek nem biztosítják a közösségi jogszabályok harmonizált tagállami alkalmazását. A „jobb szabályozás” elveivel (11) összhangban kerülni kell a közösségi jogszabályokban az ilyen, jogi kötőerővel nem rendelkező iránymutatásokra való hivatkozásokat. Az EKB ehelyett azt javasolja, hogy az irányelvtervezet határozza meg azokat a területeket, amelyeken a CEBS-et felkérik a felügyeleti gyakorlatok konvergenciájának fokozásában való részvételre. Ezen túlmenően – a Lámfalussy-megközelítéssel és a 2. pontban adott tanáccsal összhangban, illetve tekintettel az uniós szintű, harmonizált jogi keretrendszer elfogadásához való további hozzájárulásra – tanácsos lehet egyes esetekben az is, hogy a közösségi jogalkotó e 3. szintű, nem kötelező CEBS-iránymutatások lényegi tartalmát kötelező érvényű közösségi jogszabályokká alakítsa, akár az 1. szinten az együttdöntési eljárás alapján, akár 2. szintű végrehajtási intézkedések formájában, amelyeket a Bizottság fogadna el komitológiai hatásköre alapján, és amelyek azonos módon érvényesülnének a tagállamokban (12).

| 4. | Az EKB tudomásul veszi, hogy a Bizottság részéről a 2006/48/EK és 2006/49/EK irányelv tekintetében javasolt számos módosítást a jelenlegi pénzügyi válság váltotta ki, valamint hogy a jelenlegi körülmények között az irányelvek szerkezeti átdolgozása nem elképzelhető. Az EKB véleménye azonban az, hogy az irányelveknek a fent bemutatott alapelvek mentén történő radikális felülvizsgálata nagymértékben hozzájárulna a bankokra vonatkozó közösségi jogszabályok átláthatóságának és a jogbiztonság fokozásához. A jelenlegi piaci zavarok rávilágítottak az olyan jogi eszközök fontosságára is, amelyek egyszerűen módosíthatóak a változó környezetnek megfelelően (azaz a 2. szintű végrehajtási intézkedések fontosságára); ekként csak az állandóbb jellegű keretelveket meghagyva a merev 1. szintű aktusok számára. Az EKB felkéri az uniós jogalkotót – a magas szintű szakértői csoport megállapításaival összefüggésben is – a fenti ajánlások figyelembe vételére. |
| --- | --- |

4.

Az EKB tudomásul veszi, hogy a Bizottság részéről a 2006/48/EK és 2006/49/EK irányelv tekintetében javasolt számos módosítást a jelenlegi pénzügyi válság váltotta ki, valamint hogy a jelenlegi körülmények között az irányelvek szerkezeti átdolgozása nem elképzelhető. Az EKB véleménye azonban az, hogy az irányelveknek a fent bemutatott alapelvek mentén történő radikális felülvizsgálata nagymértékben hozzájárulna a bankokra vonatkozó közösségi jogszabályok átláthatóságának és a jogbiztonság fokozásához. A jelenlegi piaci zavarok rávilágítottak az olyan jogi eszközök fontosságára is, amelyek egyszerűen módosíthatóak a változó környezetnek megfelelően (azaz a 2. szintű végrehajtási intézkedések fontosságára); ekként csak az állandóbb jellegű keretelveket meghagyva a merev 1. szintű aktusok számára. Az EKB felkéri az uniós jogalkotót – a magas szintű szakértői csoport megállapításaival összefüggésben is – a fenti ajánlások figyelembe vételére.

Komitológia

| 5. | A Bizottság a közelmúltban tett javaslatot a kockázatkezeléssel kapcsolatos technikai rendelkezésekről szóló két végrehajtási irányelv tervezetére (13). Az EKB megjegyzi, hogy e technikai rendelkezések némelyike az értékpapírosítással és a külső hitelminősítő intézetek által alkalmazott módszertannal kapcsolatos. Bár az EKB-nak nincs különös észrevétele e sajátos rendelkezésekkel kapcsolatban, egyetért a Bizottság véleményével az 1. és 2. szintű intézkedések sorrendiségét illetően (14), miszerint: i. főszabályként, illetve a jogi koherencia és átláthatóság érdekében a 2. szintű intézkedések nem élvezhetnek elsőbbséget az 1. szintű intézkedésekkel szemben, és ezáltal nem veszélyeztethetik az azok érdemére vonatkozó tárgyalásokat; valamint ii. az 1. és 2. szintű intézkedésekre vonatkozó munkát a lehető legnagyobb mértékben párhuzamosan kell végezni. Ez egyben elősegítné az EKB-nak a javasolt közösségi aktusok tekintetében (beleértve a 2. szintű végrehajtási intézkedéseket) a Szerződés 105. cikke (4) bekezdése értelmében meglévő tanácsadói szerepe gyakorlását. |
| --- | --- |

5.

A Bizottság a közelmúltban tett javaslatot a kockázatkezeléssel kapcsolatos technikai rendelkezésekről szóló két végrehajtási irányelv tervezetére (13). Az EKB megjegyzi, hogy e technikai rendelkezések némelyike az értékpapírosítással és a külső hitelminősítő intézetek által alkalmazott módszertannal kapcsolatos. Bár az EKB-nak nincs különös észrevétele e sajátos rendelkezésekkel kapcsolatban, egyetért a Bizottság véleményével az 1. és 2. szintű intézkedések sorrendiségét illetően (14), miszerint: i. főszabályként, illetve a jogi koherencia és átláthatóság érdekében a 2. szintű intézkedések nem élvezhetnek elsőbbséget az 1. szintű intézkedésekkel szemben, és ezáltal nem veszélyeztethetik az azok érdemére vonatkozó tárgyalásokat; valamint ii. az 1. és 2. szintű intézkedésekre vonatkozó munkát a lehető legnagyobb mértékben párhuzamosan kell végezni. Ez egyben elősegítné az EKB-nak a javasolt közösségi aktusok tekintetében (beleértve a 2. szintű végrehajtási intézkedéseket) a Szerződés 105. cikke (4) bekezdése értelmében meglévő tanácsadói szerepe gyakorlását.

Különös megjegyzések

Bankközi kockázatvállalások és a monetáris politika végrehajtása (a 2006/48/EC irányelv 113. cikkének új, javasolt (3) és (4) bekezdése)

| 6. | Az EKB üdvözli az irányelvtervezet célkitűzését, ami a bankközi kockázatvállalások tekintetében a hitelintézetek kockázat- és likviditáskezelésének javítása (15) Az EKB különösképpen osztja a Bizottság azon álláspontját, miszerint a bankközi kitettségek jelentős kockázatot jelentenek, hiszen a bankok – szabályozottságuk ellenére – is csődbe mehetnek, illetve hogy emiatt igen prudens módon kell kezelni a bankközi nagykockázat-vállalásokat (16). |
| --- | --- |

6.

Az EKB üdvözli az irányelvtervezet célkitűzését, ami a bankközi kockázatvállalások tekintetében a hitelintézetek kockázat- és likviditáskezelésének javítása (15) Az EKB különösképpen osztja a Bizottság azon álláspontját, miszerint a bankközi kitettségek jelentős kockázatot jelentenek, hiszen a bankok – szabályozottságuk ellenére – is csődbe mehetnek, illetve hogy emiatt igen prudens módon kell kezelni a bankközi nagykockázat-vállalásokat (16).

| 7. | Az EKB megjegyzi, hogy az irányelvtervezet bevezet egy mentesítést az „intézményekkel szemben fennálló követeléseket és más kitettségeket képviselő eszköztételek” tekintetében, „feltéve hogy ezek a kitettségek ... legfeljebb a következő munkanapig állnak fenn és a lehetőséggel élő tagállam pénznemében vannak denominálva, amely nem lehet az euro” (17). Az EKB véleménye az, hogy a fenti rendelkezések aggályosak lehetnek az egyenlő versenyfeltételek biztosítása tekintetében, és hogy ezt a rendelkezést módosítani kellene, a tagállamok közötti egyenlő elbánás biztosítása céljából. |
| --- | --- |

7.

Az EKB megjegyzi, hogy az irányelvtervezet bevezet egy mentesítést az „intézményekkel szemben fennálló követeléseket és más kitettségeket képviselő eszköztételek” tekintetében, „feltéve hogy ezek a kitettségek ... legfeljebb a következő munkanapig állnak fenn és a lehetőséggel élő tagállam pénznemében vannak denominálva, amely nem lehet az euro” (17). Az EKB véleménye az, hogy a fenti rendelkezések aggályosak lehetnek az egyenlő versenyfeltételek biztosítása tekintetében, és hogy ezt a rendelkezést módosítani kellene, a tagállamok közötti egyenlő elbánás biztosítása céljából.

| 8. | Az EKB továbbá óvatosságra int a bankközi kockázatvállalások korlátozására vonatkozó intézkedések előkészítése során, mivel a javasolt intézkedések nem veszélyeztethetik a likviditás bankközi piacon belüli zavartalan áramlását. A monetáris politika végrehajtása szempontjából a likviditás bankközi piacon belüli zavartalan áramlásának akadályozása különösen a nagyon rövid (egynapos vagy legfeljebb egyhetes) lejáratok esetében nemkívánatos a válságmentes időkben, és a jelenlegi pénzpiaci krízis idején sem. A szokásos körülmények között az eurorendszer szerződő feleinek kereskedési tevékenységei hasznosak a rövid távú likviditás piaci újraelosztásában, és ezért azokat nem szabad akadályozni, mivel ez hátrányos következményekkel járna a rövid távú pénzpiaci kamatlábaknak az eurorendszer főbb refinanszírozási műveleteire vonatkozó minimális ajánlati kamatlába felé történő, zavartalan irányítása tekintetében. |
| --- | --- |

8.

Az EKB továbbá óvatosságra int a bankközi kockázatvállalások korlátozására vonatkozó intézkedések előkészítése során, mivel a javasolt intézkedések nem veszélyeztethetik a likviditás bankközi piacon belüli zavartalan áramlását. A monetáris politika végrehajtása szempontjából a likviditás bankközi piacon belüli zavartalan áramlásának akadályozása különösen a nagyon rövid (egynapos vagy legfeljebb egyhetes) lejáratok esetében nemkívánatos a válságmentes időkben, és a jelenlegi pénzpiaci krízis idején sem. A szokásos körülmények között az eurorendszer szerződő feleinek kereskedési tevékenységei hasznosak a rövid távú likviditás piaci újraelosztásában, és ezért azokat nem szabad akadályozni, mivel ez hátrányos következményekkel járna a rövid távú pénzpiaci kamatlábaknak az eurorendszer főbb refinanszírozási műveleteire vonatkozó minimális ajánlati kamatlába felé történő, zavartalan irányítása tekintetében.

| 9. | A fentiekkel összefüggésben az EKB kiemeli, hogy a rövidlejáratú hitelek felvétele nem jár ugyanolyan mértékű kockázattal, mint a hosszabb lejárat melletti hitelfelvétel. Továbbá a hitelminőség is változó szerződő felenként. Tekintettel arra a javasolt korlátozásra, miszerint a hitelintézet a kockázatok lejáratától függetlenül nem vállalhatna olyan kockázatot, amelynek értéke meghaladja a szavatolótőke 25 %-át vagy a 150 millió EUR összeget (18), az EKB által végzett belső kvantitatív elemzés azt mutatja, hogy számos ügylet tekintetében a bankok nem elhanyagolható részének egynapos hitelezési tevékenységét korlátozta volna az, ha a korlátozás a pénzpiaci válság 2007. augusztusi kezdete előtt érvényben lett volna. Ez lényeges és nemkívánatos változást jelent a jelenlegi uniós jogszabályi keretrendszerhez képest, amely lehetővé teszi a tagállamok számára azt, hogy teljesen vagy részlegesen kivonják az „intézményekkel szemben fennálló egyéves vagy rövidebb futamidejű követeléseket és más kockázatvállalásokat képviselő eszköztételeket” (19) a bankközi nagy-kockázatokról szóló szabályok alkalmazása alól. A monetáris politika végrehajtásának szemszögéből az EKB álláspontja az, hogy a javasolt fenti korlátozás gátolná a likviditás bankközi piacon belüli zavartalan áramlását és hátrányos következményekkel járna az euro pénzpiac zavartalan működésére. Ezzel összefüggésben – miközben az EKB hangsúlyozza azt, hogy a hitelintézeteknek rendelkezniük kell kockázatmérséklési és felügyeleti ellenőrzési eszközökkel a 2006/48/EK irányelv V. mellékletében meghatározott követelményekkel összhangban a nagyon rövid lejáratú bankközi kockázatokkal kapcsolatos lehetséges kockázatok kezelésére – azonban az EKB üdvözölné a nagyon rövid (azaz egyhetes vagy rövidebb) lejáratú követelésekre a bankközi nagy-kockázatokról szóló szabályok alkalmazása alóli mentesítés bevezetését. Az EKB továbbá üdvözölné a pénzpiac EU-szintű elemzését és – az elemzés alapján – az olyan egyes intézkedések lehetséges bevezetését, mint például az egy héten túli lejárattal rendelkező követelések mentesítése. |
| --- | --- |

9.

A fentiekkel összefüggésben az EKB kiemeli, hogy a rövidlejáratú hitelek felvétele nem jár ugyanolyan mértékű kockázattal, mint a hosszabb lejárat melletti hitelfelvétel. Továbbá a hitelminőség is változó szerződő felenként. Tekintettel arra a javasolt korlátozásra, miszerint a hitelintézet a kockázatok lejáratától függetlenül nem vállalhatna olyan kockázatot, amelynek értéke meghaladja a szavatolótőke 25 %-át vagy a 150 millió EUR összeget (18), az EKB által végzett belső kvantitatív elemzés azt mutatja, hogy számos ügylet tekintetében a bankok nem elhanyagolható részének egynapos hitelezési tevékenységét korlátozta volna az, ha a korlátozás a pénzpiaci válság 2007. augusztusi kezdete előtt érvényben lett volna. Ez lényeges és nemkívánatos változást jelent a jelenlegi uniós jogszabályi keretrendszerhez képest, amely lehetővé teszi a tagállamok számára azt, hogy teljesen vagy részlegesen kivonják az „intézményekkel szemben fennálló egyéves vagy rövidebb futamidejű követeléseket és más kockázatvállalásokat képviselő eszköztételeket” (19) a bankközi nagy-kockázatokról szóló szabályok alkalmazása alól. A monetáris politika végrehajtásának szemszögéből az EKB álláspontja az, hogy a javasolt fenti korlátozás gátolná a likviditás bankközi piacon belüli zavartalan áramlását és hátrányos következményekkel járna az euro pénzpiac zavartalan működésére. Ezzel összefüggésben – miközben az EKB hangsúlyozza azt, hogy a hitelintézeteknek rendelkezniük kell kockázatmérséklési és felügyeleti ellenőrzési eszközökkel a 2006/48/EK irányelv V. mellékletében meghatározott követelményekkel összhangban a nagyon rövid lejáratú bankközi kockázatokkal kapcsolatos lehetséges kockázatok kezelésére – azonban az EKB üdvözölné a nagyon rövid (azaz egyhetes vagy rövidebb) lejáratú követelésekre a bankközi nagy-kockázatokról szóló szabályok alkalmazása alóli mentesítés bevezetését. Az EKB továbbá üdvözölné a pénzpiac EU-szintű elemzését és – az elemzés alapján – az olyan egyes intézkedések lehetséges bevezetését, mint például az egy héten túli lejárattal rendelkező követelések mentesítése.

Likviditási kérdések (a javasolt új V. és XI. melléklet és 41. cikk)

| 10. | Az EKB álláspontja szerint a 2006/48/EK irányelv likviditási kockázattal kapcsolatos módosításai (20) – melyek a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság („BCBS”) (21) és a CEBS (22) által elvégzett munkát ültetik át – szükséges és üdvözletes lépések, a likviditásikockázat-kezelés jelenlegi piaci válság során megmutatkozó fontosságára figyelemmel. Ezzel kapcsolatban – figyelembe véve a Bizottság által a jövőben esetlegesen elvégzendő munkát – fontos további útmutatást nyújtani az olyan kulcsfontosságú kérdésekről, mint a kockázatvállalás fogalma és meghatározása (23), valamint a likviditási tartalékok megfelelősége (24). Figyelemmel a központi bankok pénzügyi stabilitási feladataira, szükséges biztosítani azt, hogy megfelelő hozzáféréssel rendelkezzenek a bankok válsághelyzeti finanszírozási terveire vonatkozó információkhoz. |
| --- | --- |

10.

Az EKB álláspontja szerint a 2006/48/EK irányelv likviditási kockázattal kapcsolatos módosításai (20) – melyek a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság („BCBS”) (21) és a CEBS (22) által elvégzett munkát ültetik át – szükséges és üdvözletes lépések, a likviditásikockázat-kezelés jelenlegi piaci válság során megmutatkozó fontosságára figyelemmel. Ezzel kapcsolatban – figyelembe véve a Bizottság által a jövőben esetlegesen elvégzendő munkát – fontos további útmutatást nyújtani az olyan kulcsfontosságú kérdésekről, mint a kockázatvállalás fogalma és meghatározása (23), valamint a likviditási tartalékok megfelelősége (24). Figyelemmel a központi bankok pénzügyi stabilitási feladataira, szükséges biztosítani azt, hogy megfelelő hozzáféréssel rendelkezzenek a bankok válsághelyzeti finanszírozási terveire vonatkozó információkhoz.

| 11. | Az EKB megjegyzi, hogy a CEBS az általa a Bizottság részére a közelmúltban a likviditási kockázatok kezeléséről adott tanácsban (25) azt ajánlja, hogy a határokon átnyúló csoportoknak szorosan össze kell hangolniuk munkájukat, különösen a fokozott információcsere révén és a felügyeleti kollégiumokon belül, a csoportok likviditási kockázati profiljának megfelelő megértése és a követelmények szükségtelen megkettőzésének elkerülése céljából. A CEBS ajánlja, hogy adott esetben a felügyelőknek aktívan meg kell fontolniuk a fióktelepek likviditásának felügyeletével kapcsolatos feladatoknak a székhely szerinti ország felügyelőire való átruházását. A likviditási kockázatok kezelése és a likviditásengedményezési gyakorlatok tárgyában jelenleg folyó munkára (26) figyelemmel az EKB megjegyzi, hogy a gazdasági és monetáris unió egyik következménye az, hogy a hitelintézet euroövezeten belüli fióktelepei likviditási szempontból történő felügyeletének csak a székhely szerinti tagállam feladatának kell lennie. A 2006/48/EK irányelv jövőbeni felülvizsgálatával összefüggésben az eurót bevezetett székhely szerinti és fogadó tagállamokat meg kell különböztetni azoktól a tagállamoktól, amelyekben az euro bevezetésére még nem került sor. Amennyiben a székhely szerinti és a fogadó tagállam pénzneme eltérő, a fióktelepre a fogadó tagállam likviditási feltételeinek kell vonatkoznia. Az euroövezeten belül azonban ez a megkülönböztetés jelentőségét vesztette a fióktelepek vonatkozásában, hiszen mérlegük a központ mérlegével azonos, ugyanabban a pénznemben készül, és számukra nem szükséges semmiféle külön saját pénzeszköz vagy tőke. Emellett az egy tagállamban bevezetett és hivatalosan elismert befektetőkártalanítási rendszereknek ki kell terjedniük a hitelintézetek más tagállamokban létesített fióktelepeinek betéteseire is. |
| --- | --- |

11.

Az EKB megjegyzi, hogy a CEBS az általa a Bizottság részére a közelmúltban a likviditási kockázatok kezeléséről adott tanácsban (25) azt ajánlja, hogy a határokon átnyúló csoportoknak szorosan össze kell hangolniuk munkájukat, különösen a fokozott információcsere révén és a felügyeleti kollégiumokon belül, a csoportok likviditási kockázati profiljának megfelelő megértése és a követelmények szükségtelen megkettőzésének elkerülése céljából. A CEBS ajánlja, hogy adott esetben a felügyelőknek aktívan meg kell fontolniuk a fióktelepek likviditásának felügyeletével kapcsolatos feladatoknak a székhely szerinti ország felügyelőire való átruházását. A likviditási kockázatok kezelése és a likviditásengedményezési gyakorlatok tárgyában jelenleg folyó munkára (26) figyelemmel az EKB megjegyzi, hogy a gazdasági és monetáris unió egyik következménye az, hogy a hitelintézet euroövezeten belüli fióktelepei likviditási szempontból történő felügyeletének csak a székhely szerinti tagállam feladatának kell lennie. A 2006/48/EK irányelv jövőbeni felülvizsgálatával összefüggésben az eurót bevezetett székhely szerinti és fogadó tagállamokat meg kell különböztetni azoktól a tagállamoktól, amelyekben az euro bevezetésére még nem került sor. Amennyiben a székhely szerinti és a fogadó tagállam pénzneme eltérő, a fióktelepre a fogadó tagállam likviditási feltételeinek kell vonatkoznia. Az euroövezeten belül azonban ez a megkülönböztetés jelentőségét vesztette a fióktelepek vonatkozásában, hiszen mérlegük a központ mérlegével azonos, ugyanabban a pénznemben készül, és számukra nem szükséges semmiféle külön saját pénzeszköz vagy tőke. Emellett az egy tagállamban bevezetett és hivatalosan elismert befektetőkártalanítási rendszereknek ki kell terjedniük a hitelintézetek más tagállamokban létesített fióktelepeinek betéteseire is.

| 12. | Az EKB egyben ajánlja a 2006/48/EK irányelv 41. cikkének módosítását, amely a Központi Bankok Európai Rendszere („KBER”) létezésének figyelembe vétele céljából a monetáris politika végrehajtásából eredő intézkedésekért való felelősségre vonatkozik. |
| --- | --- |

12.

Az EKB egyben ajánlja a 2006/48/EK irányelv 41. cikkének módosítását, amely a Központi Bankok Európai Rendszere („KBER”) létezésének figyelembe vétele céljából a monetáris politika végrehajtásából eredő intézkedésekért való felelősségre vonatkozik.

A központi bankok és felügyeleti hatóságok közötti információcsere és együttműködés (a 2006/48/EC irányelv javasolt 42. cikkének új, (2) bekezdése, 49. cikke és 130. cikkének (1) bekezdése)

| 13. | Az EKB támogatja a pénzügyi stabilitásért felelős hatóságok közötti létező, rendkívüli helyzetre vonatkozó – a pénzügyi piacok kedvezőtlen fejleményeit is ideértve – koordinációs és információmegosztási kötelezettséget. A létező kötelezettségek pontosítása különösen üdvözlendő a felügyeleti hatóságok és központi bankok közötti, egyes bankcsoportokra vonatkozó információmegosztás tekintetében. |
| --- | --- |

13.

Az EKB támogatja a pénzügyi stabilitásért felelős hatóságok közötti létező, rendkívüli helyzetre vonatkozó – a pénzügyi piacok kedvezőtlen fejleményeit is ideértve – koordinációs és információmegosztási kötelezettséget. A létező kötelezettségek pontosítása különösen üdvözlendő a felügyeleti hatóságok és központi bankok közötti, egyes bankcsoportokra vonatkozó információmegosztás tekintetében.

| 14. | Az EKB megjegyzi, hogy mivel a 2006/48/EK irányelv előírja, hogy a felügyeleti hatóságokat nem szabad megakadályozni abban, hogy feladataik céljaira (27) információkat továbbítsanak a központi bankoknak, ideértve az EKB-t is (28), az irányelvtervezet előírja, hogy a 2006/48/EK irányelvben említett rendkívüli helyzetben (29) a tagállamoknak engedélyezniük kell felügyeleti hatóságaik számára azt, hogy információkat közöljenek a Közösségen belüli központi bankokkal. Az irányelvtervezet a „szokásos körülmények” és a rendkívüli helyzet esetére egyaránt előírja, hogy az ilyen információközlés akkor érvényesül, ha az információk a központi banki feladatok gyakorlása tekintetében jelentőséggel bírnak. Az EKB üdvözli ezeket a módosításokat és különösen az azon központi banki feladatok – ideértve a monetáris politika irányítását, a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerek felügyeletét és a pénzügyi stabilitás védelmét – példálózó felsorolására vonatkozó, kifejezett hivatkozásnak a 2006/48/EK irányelvbe való beiktatását, amelyek esetében az információk közlése jelentőséggel bírhat. Az EKB a következő két észrevételt is teszi. Elsőként, miközben a feladatok fenti listája a „fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerek felügyeletére” (30) utal, helyénvaló lenne annak a „kiegyenlítési rendszerek”-re történő hivatkozással való kiegészítése, és a következő megfogalmazás következetes használata: „fizetési, kiegyenlítési és elszámolási rendszerek”, a 2006/48/EK irányelv teljes szövegében. Másodszor, a „törvény által előírt” feladatokra történő hivatkozás magában foglalja, hogy ezeket a feladatokat törvényben ruházták át. Mivel egyes esetekben előfordulhat, hogy törvényileg nem határoztak meg olyan központi banki funkciókat, mint a pénzügyi stabilitási feladatok, el kell hagyni a „törvény által előírt” jelzőt. |
| --- | --- |

14.

Az EKB megjegyzi, hogy mivel a 2006/48/EK irányelv előírja, hogy a felügyeleti hatóságokat nem szabad megakadályozni abban, hogy feladataik céljaira (27) információkat továbbítsanak a központi bankoknak, ideértve az EKB-t is (28), az irányelvtervezet előírja, hogy a 2006/48/EK irányelvben említett rendkívüli helyzetben (29) a tagállamoknak engedélyezniük kell felügyeleti hatóságaik számára azt, hogy információkat közöljenek a Közösségen belüli központi bankokkal. Az irányelvtervezet a „szokásos körülmények” és a rendkívüli helyzet esetére egyaránt előírja, hogy az ilyen információközlés akkor érvényesül, ha az információk a központi banki feladatok gyakorlása tekintetében jelentőséggel bírnak. Az EKB üdvözli ezeket a módosításokat és különösen az azon központi banki feladatok – ideértve a monetáris politika irányítását, a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerek felügyeletét és a pénzügyi stabilitás védelmét – példálózó felsorolására vonatkozó, kifejezett hivatkozásnak a 2006/48/EK irányelvbe való beiktatását, amelyek esetében az információk közlése jelentőséggel bírhat. Az EKB a következő két észrevételt is teszi. Elsőként, miközben a feladatok fenti listája a „fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerek felügyeletére” (30) utal, helyénvaló lenne annak a „kiegyenlítési rendszerek”-re történő hivatkozással való kiegészítése, és a következő megfogalmazás következetes használata: „fizetési, kiegyenlítési és elszámolási rendszerek”, a 2006/48/EK irányelv teljes szövegében. Másodszor, a „törvény által előírt” feladatokra történő hivatkozás magában foglalja, hogy ezeket a feladatokat törvényben ruházták át. Mivel egyes esetekben előfordulhat, hogy törvényileg nem határoztak meg olyan központi banki funkciókat, mint a pénzügyi stabilitási feladatok, el kell hagyni a „törvény által előírt” jelzőt.

| 15. | Az EKB értelmezése szerint a javasolt módosítások nem kívánják megváltoztatni a felügyeleti hatóságok és központi bankok között szokásos körülmények esetén történő információmegosztás jelenlegi keretrendszerét, hanem a hatóságok között rendkívüli helyzet bekövetkeztekor zajló információmegosztás javítására törekednek. Az EKB álláspontja szerint kívánatos lehet e kötelezettségek további konvergenciájának megteremtése a központi bankok számára szokásos körülmények között és a rendkívüli helyzetben rendelkezésre álló információk aszimmetriájának megelőzése céljából (31). Az euroövezeti központi bankok tapasztalatai arra utalnak, hogy az információkhoz kötődően jelentős szinergiák állnak fenn a központi banki és a prudenciális felügyeleti funkciók között. Ez megerősíti a központi bankok pénzügyi stabilitásra vonatkozó értékelései és az egyes pénzügyi intézmények prudenciális felügyelete közötti kölcsönhatás erősítésének igényét (32). A gyakorlatban – amint arra a korábbi véleményekben is rámutattunk (33) – az egyedi intézmények felügyeletekor hasznosítani kell a központi bankok által készített pénzügyistabilitás-értékeléseket, amelyeknek viszont figyelembe kell venniük a felügyelőktől érkező információkat. Erre példa, hogy a felügyeleti hatóságoknak szokásos körülmények esetén rendszeresen kapcsolatot kell tartaniuk a többi felügyelővel és a központi bankokkal – az országhatáron belül és azon túl egyaránt – az eredményes felügyeleti és likviditásikockázat-kezelési együttműködés elősegítése érdekében. A kapcsolattartásnak a szokásos körülmények között rendszeresnek kell lennie, de a nehezebb időszakokra megfelelő jellegű és gyakoriságú információmegosztást kell bevezetni (34). |
| --- | --- |

15.

Az EKB értelmezése szerint a javasolt módosítások nem kívánják megváltoztatni a felügyeleti hatóságok és központi bankok között szokásos körülmények esetén történő információmegosztás jelenlegi keretrendszerét, hanem a hatóságok között rendkívüli helyzet bekövetkeztekor zajló információmegosztás javítására törekednek. Az EKB álláspontja szerint kívánatos lehet e kötelezettségek további konvergenciájának megteremtése a központi bankok számára szokásos körülmények között és a rendkívüli helyzetben rendelkezésre álló információk aszimmetriájának megelőzése céljából (31). Az euroövezeti központi bankok tapasztalatai arra utalnak, hogy az információkhoz kötődően jelentős szinergiák állnak fenn a központi banki és a prudenciális felügyeleti funkciók között. Ez megerősíti a központi bankok pénzügyi stabilitásra vonatkozó értékelései és az egyes pénzügyi intézmények prudenciális felügyelete közötti kölcsönhatás erősítésének igényét (32). A gyakorlatban – amint arra a korábbi véleményekben is rámutattunk (33) – az egyedi intézmények felügyeletekor hasznosítani kell a központi bankok által készített pénzügyistabilitás-értékeléseket, amelyeknek viszont figyelembe kell venniük a felügyelőktől érkező információkat. Erre példa, hogy a felügyeleti hatóságoknak szokásos körülmények esetén rendszeresen kapcsolatot kell tartaniuk a többi felügyelővel és a központi bankokkal – az országhatáron belül és azon túl egyaránt – az eredményes felügyeleti és likviditásikockázat-kezelési együttműködés elősegítése érdekében. A kapcsolattartásnak a szokásos körülmények között rendszeresnek kell lennie, de a nehezebb időszakokra megfelelő jellegű és gyakoriságú információmegosztást kell bevezetni (34).

Felügyeleti kollégiumok (a 2006/48/EK irányelv új, javasolt 42a., 129. és 131a. cikke)

| 16. | Az EKB üdvözli a felügyeleti kollégiumok jogszabályi alapjainak javasolt erősítését (35). Ez a felügyeleti konvergencia felé tett lépés és biztosítani fogja a tagállami felügyeleti tevékenység egységességét. Az EKB véleménye, hogy a felügyeleti kollégiumok alkalmazása különösen a határokon átnyúló bankok mindennapi felügyeleti tevékenysége, a pénzügyi stabilitási kockázatok értékelése és a válsághelyzetek kezelésének összehangolása terén folyó együttműködést fogja fokozni. |
| --- | --- |

16.

Az EKB üdvözli a felügyeleti kollégiumok jogszabályi alapjainak javasolt erősítését (35). Ez a felügyeleti konvergencia felé tett lépés és biztosítani fogja a tagállami felügyeleti tevékenység egységességét. Az EKB véleménye, hogy a felügyeleti kollégiumok alkalmazása különösen a határokon átnyúló bankok mindennapi felügyeleti tevékenysége, a pénzügyi stabilitási kockázatok értékelése és a válsághelyzetek kezelésének összehangolása terén folyó együttműködést fogja fokozni.

A nemzeti felügyeleti hatóságok feladatmeghatározásának közösségi vetülete

| 17. | Az EKB teljes mértékben támogatja a nemzeti felügyelők feladatmeghatározásában a közösségi vetület – az Ecofin által több alkalommal megerősített – erősítésének az irányelvben tükröződő célkitűzését, arra figyelemmel, hogy a pénzügyi stabilitás kérdéseit határokon átnyúló léptékben kell értékelni (36). Ezzel összefüggésben az EKB üdvözli az arra vonatkozó rendelkezéseket, hogy figyelembe kell venni valamely döntésnek az összes többi érintett tagállamban a pénzügyi rendszer stabilitására gyakorolt lehetséges hatását. Az EKB a következetesség érdekében javasolja, hogy a szöveg a döntés „hatása” helyett mindig annak „lehetséges hatására” hivatkozzon (37). Az EKB álláspontja egyben az is, hogy a fent említett rendelkezések gyakorlati végrehajtása érdekében meg lehetne fontolni a más pénzügyi szektorokra vonatkozó irányelvekben szereplő, az érintett tagállamokkal történő konzultáció mechanizmusához hasonló mechanizmust olyan esetekre, amikor a kollégiumok ilyen célokra nem használhatóak (38). |
| --- | --- |

17.

Az EKB teljes mértékben támogatja a nemzeti felügyelők feladatmeghatározásában a közösségi vetület – az Ecofin által több alkalommal megerősített – erősítésének az irányelvben tükröződő célkitűzését, arra figyelemmel, hogy a pénzügyi stabilitás kérdéseit határokon átnyúló léptékben kell értékelni (36). Ezzel összefüggésben az EKB üdvözli az arra vonatkozó rendelkezéseket, hogy figyelembe kell venni valamely döntésnek az összes többi érintett tagállamban a pénzügyi rendszer stabilitására gyakorolt lehetséges hatását. Az EKB a következetesség érdekében javasolja, hogy a szöveg a döntés „hatása” helyett mindig annak „lehetséges hatására” hivatkozzon (37). Az EKB álláspontja egyben az is, hogy a fent említett rendelkezések gyakorlati végrehajtása érdekében meg lehetne fontolni a más pénzügyi szektorokra vonatkozó irányelvekben szereplő, az érintett tagállamokkal történő konzultáció mechanizmusához hasonló mechanizmust olyan esetekre, amikor a kollégiumok ilyen célokra nem használhatóak (38).

Értékpapírosítás (az új 122a. cikk)

| 18. | Az értékpapírosítás tőkekövetelményeire és kockázatkezelésére javasolt intézkedések célkitűzései (39) különösen: i. a szponzorok és/vagy kezdeményezők kötelezettsége arra nézve, hogy fenntartsák a „nettó gazdasági érdekeltség”-et (40) az értékpapírosítási tranzakciókban; ii. a hitelintézetek vonatkozásában az a követelmény, hogy jobban értsék meg az értékpapírosításkor befektetőként felvállalt kockázatokat; iii. a kezdeményezőként vagy szponzorként eljáró hitelintézetek közzétételi gyakorlatának fejlesztése; és iv. az illetékes hatóságok értékpapírosítással kapcsolatos felügyeleti gyakorlatának erősítése. Az EKB általánosságban támogatja e javasolt módosítások beiktatását, melyek célja, hogy az értékpapírosítási piac szereplői között összeegyeztesse az ösztönzőket (41). Az EKB ugyanakkor hangsúlyozza a széles körű, likvid és jól működő másodlagos értékpapírpiac igénybevételének szükségességét, különösen az eszközalapú értékpapírok monetáris politikai műveletek fedezeteként történő elfogadhatósága tekintetében.
  Elsőként, ha az irányelvtervezet – a vélemény 2–4. pontjában adott tanács ellenére – 1. szintű aktus marad, az EKB kiemeli a következők szükségességét: i. a fenti rendelkezések alkalmazási körének pontosítása; ii. a „nettó gazdasági érdekeltség” fogalmának meghatározása; és iii. a szakkifejezések következetes használata a végrehajtás konvergenciájának fokozására és a szabályozói arbitrázs megelőzésére. Az árjegyzői tevékenységekre esetlegesen gyakorolt utóhatások megelőzésére meg kell fontolni olyan átvilágítási követelményeket, amelyek a befektetés időtartamával arányos mértékben különbséget tesznek a hitelintézetek könyveiben szereplő és a könyvekben nem nyilvántartott pozíciói között.
  Másodszor: az EKB megjegyzi, hogy bár a nettó gazdasági érdekeltség megtartása elméletben erős eszköz az ösztönzők összeegyeztetésére, annak gyakorlati végrehajtása kihívásokat támaszthat (42). Ezért az EKB üdvözli a Bizottság arra vonatkozó szándékát, hogy a piaci fejlemények tükrében jelentést tegyen az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a javasolt rendelkezés alkalmazásáról és eredményességéről, figyelembe véve az értékpapírosítási piac működése helyreállításának szükségességét is. Emellett az EKB tudomásul veszi a Tanács által az értékpapírosítási konstrukciók esetleges torzulásaival foglakozó intézkedésekre javasolt preambulumbekezdést, valamint a pénzügyi szektorral foglalkozó valamennyi vonatkozó rendeletben a következetesség és az egységesség biztosításának szükségességét (43).
  Harmadszor: az EKB hasznosnak tartaná a 2006/48/EK irányelvben és az irányelvtervezetben egyaránt használt értékpapírosítási terminológia átfogó felülvizsgálatát, annak az általános jogi terminológiával való nagyobb mértékű összhangjának megteremtése és a nagyobb fokú jogbiztonság biztosítása érdekében (44).
  Végezetül: meg kell vizsgálni a nettó gazdasági érdekeltség fenntartása követelményének a számviteli követelményekkel való kölcsönhatását (45). Ezzel összefüggésben az EKB hasznosnak tekinti a Nemzetközi Számviteli Standardok Testületének (International Accounting Standards Board - IASB) a 39. Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardról (IFRS 39) (46) kialakított útmutatóját és az IASB Értelmezési Állandó Bizottságának (SIC) 12. sz. értelmezését (47) az irányelvtervezet értékpapírosítással kapcsolatos rendelkezéseinek a könyvekből való kivezetésre és a konszolidációra vonatkozó szabályokra gyakorolt lehetséges hatásai kezelésének érdekében. |
| --- | --- |

18.

Az értékpapírosítás tőkekövetelményeire és kockázatkezelésére javasolt intézkedések célkitűzései (39) különösen: i. a szponzorok és/vagy kezdeményezők kötelezettsége arra nézve, hogy fenntartsák a „nettó gazdasági érdekeltség”-et (40) az értékpapírosítási tranzakciókban; ii. a hitelintézetek vonatkozásában az a követelmény, hogy jobban értsék meg az értékpapírosításkor befektetőként felvállalt kockázatokat; iii. a kezdeményezőként vagy szponzorként eljáró hitelintézetek közzétételi gyakorlatának fejlesztése; és iv. az illetékes hatóságok értékpapírosítással kapcsolatos felügyeleti gyakorlatának erősítése. Az EKB általánosságban támogatja e javasolt módosítások beiktatását, melyek célja, hogy az értékpapírosítási piac szereplői között összeegyeztesse az ösztönzőket (41). Az EKB ugyanakkor hangsúlyozza a széles körű, likvid és jól működő másodlagos értékpapírpiac igénybevételének szükségességét, különösen az eszközalapú értékpapírok monetáris politikai műveletek fedezeteként történő elfogadhatósága tekintetében.

Elsőként, ha az irányelvtervezet – a vélemény 2–4. pontjában adott tanács ellenére – 1. szintű aktus marad, az EKB kiemeli a következők szükségességét: i. a fenti rendelkezések alkalmazási körének pontosítása; ii. a „nettó gazdasági érdekeltség” fogalmának meghatározása; és iii. a szakkifejezések következetes használata a végrehajtás konvergenciájának fokozására és a szabályozói arbitrázs megelőzésére. Az árjegyzői tevékenységekre esetlegesen gyakorolt utóhatások megelőzésére meg kell fontolni olyan átvilágítási követelményeket, amelyek a befektetés időtartamával arányos mértékben különbséget tesznek a hitelintézetek könyveiben szereplő és a könyvekben nem nyilvántartott pozíciói között.

Másodszor: az EKB megjegyzi, hogy bár a nettó gazdasági érdekeltség megtartása elméletben erős eszköz az ösztönzők összeegyeztetésére, annak gyakorlati végrehajtása kihívásokat támaszthat (42). Ezért az EKB üdvözli a Bizottság arra vonatkozó szándékát, hogy a piaci fejlemények tükrében jelentést tegyen az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a javasolt rendelkezés alkalmazásáról és eredményességéről, figyelembe véve az értékpapírosítási piac működése helyreállításának szükségességét is. Emellett az EKB tudomásul veszi a Tanács által az értékpapírosítási konstrukciók esetleges torzulásaival foglakozó intézkedésekre javasolt preambulumbekezdést, valamint a pénzügyi szektorral foglalkozó valamennyi vonatkozó rendeletben a következetesség és az egységesség biztosításának szükségességét (43).

Harmadszor: az EKB hasznosnak tartaná a 2006/48/EK irányelvben és az irányelvtervezetben egyaránt használt értékpapírosítási terminológia átfogó felülvizsgálatát, annak az általános jogi terminológiával való nagyobb mértékű összhangjának megteremtése és a nagyobb fokú jogbiztonság biztosítása érdekében (44).

Végezetül: meg kell vizsgálni a nettó gazdasági érdekeltség fenntartása követelményének a számviteli követelményekkel való kölcsönhatását (45). Ezzel összefüggésben az EKB hasznosnak tekinti a Nemzetközi Számviteli Standardok Testületének (International Accounting Standards Board - IASB) a 39. Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardról (IFRS 39) (46) kialakított útmutatóját és az IASB Értelmezési Állandó Bizottságának (SIC) 12. sz. értelmezését (47) az irányelvtervezet értékpapírosítással kapcsolatos rendelkezéseinek a könyvekből való kivezetésre és a konszolidációra vonatkozó szabályokra gyakorolt lehetséges hatásai kezelésének érdekében.

További jogi és technikai észrevételek

| 19. | Az EKB-ra, a KBER-re és a KBER nemzeti központi bankjaira történő hivatkozáskor az EKB ajánlja a Szerződés és a Központi Bankok Európai Rendszerének Alapokmánya (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) szóhasználatának átvételét, az elavult fogalmak további megszilárdulásának megelőzésére és az irányelv gördülékenységének megteremtésére. |
| --- | --- |

19.

Az EKB-ra, a KBER-re és a KBER nemzeti központi bankjaira történő hivatkozáskor az EKB ajánlja a Szerződés és a Központi Bankok Európai Rendszerének Alapokmánya (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) szóhasználatának átvételét, az elavult fogalmak további megszilárdulásának megelőzésére és az irányelv gördülékenységének megteremtésére.

| 20. | A 2006/48/EK irányelvet a sorozatos vagy körhivatkozások nagy száma jellemzi, ami befolyásolja a szöveg érthetőségét és egyértelműségét (48). Emellett számos hivatkozást nem úgy fogalmaztak meg, hogy a rendelkezés megtekintése nélkül meg lehessen érteni a hivatkozott rendelkezés központi elemét (49). Ez a sajnálatos gyakorlat az irányelvtervezetben is folytatódik (50). Az EKB ajánlja, hogy – a jogbiztonság és az átláthatóság érdekében is – ezeket a rendelkezéseket fogalmazzák át olyan módon, hogy azok a 2006/48/EK irányelv különböző más rendelkezéseinek elolvasása nélkül is érthetőek legyenek. |
| --- | --- |

20.

A 2006/48/EK irányelvet a sorozatos vagy körhivatkozások nagy száma jellemzi, ami befolyásolja a szöveg érthetőségét és egyértelműségét (48). Emellett számos hivatkozást nem úgy fogalmaztak meg, hogy a rendelkezés megtekintése nélkül meg lehessen érteni a hivatkozott rendelkezés központi elemét (49). Ez a sajnálatos gyakorlat az irányelvtervezetben is folytatódik (50). Az EKB ajánlja, hogy – a jogbiztonság és az átláthatóság érdekében is – ezeket a rendelkezéseket fogalmazzák át olyan módon, hogy azok a 2006/48/EK irányelv különböző más rendelkezéseinek elolvasása nélkül is érthetőek legyenek.

| 21. | A 2006/48/EK irányelv hivatkozik „a fizetési rendszerek felügyeletéért felelős állami hatóságok”-ra (51). Az EKB több alkalommal, következesen megjegyezte, hogy a Szerződés 105. cikkének (2) bekezdése és a KBER Alapokmánya 3. cikkének (1) bekezdése teremti meg a jogalapot az eurorendszer felügyeleti tevékenységeihez, és ezen túlmenően az eurorendszer felügyeleti hatásköre a KBER Alapokmány 22. cikkéből is következik (52). Az EKB megítélése szerint a Szerződés 105. cikkének (2) bekezdése és a KBER Alapokmánya 3. cikkének (1) bekezdése kizárja azt, hogy a KBER/eurorendszer keretében eljáró központi bankoktól eltérő bármely közösségi vagy nemzeti szerv beavatkozzon az eurorendszer felügyeleti hatásköreibe (53). Ilyen előzmények után és a más közösségi jogszabályokról kialakított álláspontnak megfelelően (54), az EKB javasolja a fenti hivatkozás elhagyását (55). |
| --- | --- |

21.

A 2006/48/EK irányelv hivatkozik „a fizetési rendszerek felügyeletéért felelős állami hatóságok”-ra (51). Az EKB több alkalommal, következesen megjegyezte, hogy a Szerződés 105. cikkének (2) bekezdése és a KBER Alapokmánya 3. cikkének (1) bekezdése teremti meg a jogalapot az eurorendszer felügyeleti tevékenységeihez, és ezen túlmenően az eurorendszer felügyeleti hatásköre a KBER Alapokmány 22. cikkéből is következik (52). Az EKB megítélése szerint a Szerződés 105. cikkének (2) bekezdése és a KBER Alapokmánya 3. cikkének (1) bekezdése kizárja azt, hogy a KBER/eurorendszer keretében eljáró központi bankoktól eltérő bármely közösségi vagy nemzeti szerv beavatkozzon az eurorendszer felügyeleti hatásköreibe (53). Ilyen előzmények után és a más közösségi jogszabályokról kialakított álláspontnak megfelelően (54), az EKB javasolja a fenti hivatkozás elhagyását (55).

| 22. | Az elszámolási, kiegyenlítési és letétkezelési tevékenységek eredményeként a kitettség különleges formája keletkezik, amit nem szabad a bankközi hitelezési tevékenységekből eredő, szokásos kockázatokhoz hasonlóan kezelni. Ennek fő okai, hogy ezek a kitettségek igen rövid lejáratúak, mivel rendszerint legfeljebb egynaposak, valamint az érintett intézmény ellenőrzésén kívül esnek, mivel főként az ügyfelek tevékenységeiből erednek. Bár megfelelő kockázatmérséklési és felügyeleti eszközöket kell bevezetni e tevékenységek potenciális kockázatainak kezelésére, az EKB támogatja az irányelvtervezetben ebben a vonatkozásban bevezetett mentességet (56). Az e mentesség további pontosítását célzó szövegezési javaslatokat a melléklet tartalmazza. |
| --- | --- |

22.

Az elszámolási, kiegyenlítési és letétkezelési tevékenységek eredményeként a kitettség különleges formája keletkezik, amit nem szabad a bankközi hitelezési tevékenységekből eredő, szokásos kockázatokhoz hasonlóan kezelni. Ennek fő okai, hogy ezek a kitettségek igen rövid lejáratúak, mivel rendszerint legfeljebb egynaposak, valamint az érintett intézmény ellenőrzésén kívül esnek, mivel főként az ügyfelek tevékenységeiből erednek. Bár megfelelő kockázatmérséklési és felügyeleti eszközöket kell bevezetni e tevékenységek potenciális kockázatainak kezelésére, az EKB támogatja az irányelvtervezetben ebben a vonatkozásban bevezetett mentességet (56). Az e mentesség további pontosítását célzó szövegezési javaslatokat a melléklet tartalmazza.

Szövegezési javaslatok

Amennyiben a fenti tanácsok változást eredményeznek az irányelvtervezetben, a szövegezési javaslatokat a melléklet tartalmazza.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2009. március 5-én.

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  COM(2008) 602 végleges, 2008. október 1. Elérhető a www.eur-lex.europa.eu címen.

1

(2)  Ez a vélemény a 2008. október 1-i változaton alapul, amellyel kapcsolatban az EKB-val hivatalos konzultációt folytattak. Az irányelvtervezetet a tanácsi munkacsoport tovább módosította.

2

(3)  A de Larosière csoport 2009. február 25-i jelentése elérhető a www.europa.eu címen.

3

(4)  Lásd az Európai Tanács 2008. október 15.–16-i ülése elnökségi következtetéseinek 8. pontját, elérhető a Tanács honlapján (www.consilium.europa.eu) és „A pénzügyi válságtól a fellendülésig: európai cselekvési keret” című, 2008. október 29-i bizottsági közleményt (COM(2008) 706 végleges), elérhető a Bizottság honlapján a www.ec.europa.eu címen.

4

(5)  Lásd az Európai Unió Tanácsa kérelmére a 73/239/EGK, 85/611/EGK, 91/675/EGK, 93/6/EGK és 94/19/EK tanácsi irányelvnek, valamint a 2000/12/EK, 2002/83/EK és 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek egy új pénzügyi szolgáltatási bizottság szervezeti struktúrájának létrehozása érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról (COM (2003) 659 végleges) szóló, 2004. február 20-i CON/2004/7 EKB-vélemény 6. pontját (HL C 58., 2004.3.6., 23. o.); az Európai Unió Tanácsának kérésére a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 2000/12/EK irányelv átdolgozásáról és a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 1993. március 15-i 93/6/EGK tanácsi irányelv átdolgozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról szóló, 2005. február 17-i CON/2005/4 EKB-vélemény 6-10. pontját (HL C 52., 2005.3.2., 37. o.); valamint egyes közösségi irányelveknek a pénzügyi szektorbeli részesedésszerzések és részesedésnövelések felügyeleti értékelésének eljárási szabályai és értékelési kritériumai tekintetében történő módosításáról szóló irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2006. december 18-i CON/2006/60 EKB-vélemény 3.5. pontját (HL C 27., 2007.2.7., 1. o.).

5

(6)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

6

(7)  HL L 177., 2006.6.30., 201. o.

7

(8)  Lásd a 2006/46/EK irányelv 150. és 151. cikkét és az irányelvtervezetben e rendelkezések módosítását.

8

(9)  Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság, „International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards: A Revised Framework”, Nemzetközi Elszámolások Bankja (BIS), 2004. június, elérhető a BIS weboldalán a www.bis.org címen.

9

International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards: A Revised Framework

(10)  Ezzel kapcsolatban lásd az új (1) és (7) preambulumbekezdést, a 42b. cikket, a 63a. cikk (6) bekezdését és a 131a. cikk (2) bekezdését.

10

(11)  Ezzel kapcsolatban lásd Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös gyakorlati útmutatója a jogszabályok megfogalmazásában közreműködők számára a közösségi intézményeken belül című dokumentumot, különösen a 38. oldalon található 12. és az 54. oldalon található 17. ajánlást, elérhető az Európa honlapon (www.europa.eu).

11

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös gyakorlati útmutatója a jogszabályok megfogalmazásában közreműködők számára a közösségi intézményeken belül

(12)  Maga a Lámfalussy Bizottság is rámutatott arra 2001-ben, hogy ezek az értelmező ajánlások és közös standardok „az EU-jogszabályok által nem érintett kérdések tekintetében – adott esetben elfogadhatók a közösségi jogban a 2. szintű eljárás útján” (Az európai értékpapírpiacok szabályozásával foglalkozó bölcsek bizottságának zárójelentése, 2001.2.15., 37. o., elérhető az Európa honlapon: www.europa.eu)

12

(13)  A 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv egyes mellékleteinek technikai jellegű kockázatkezelési rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló irányelvre irányuló bizottsági javaslat és 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv egyes mellékleteinek technikai jellegű kockázatkezelési rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló irányelvre irányuló bizottsági javaslat, elérhetőek a Bizottság weboldalán a www.ec.europa.eu címen.

13

(14)  A Bizottság közleménye - A Lámfalussy-eljárás felülvizsgálata –A felügyeleti konvergencia megerősítése, 2007.11.20., COM(2007) 727 végleges, elérhető a Bizottság honlapján, a www.ec.europa.eu címen

14

(15)  Lásd az irányelvtervezet indokolásának 6.2.3. és 6.4.5. bekezdését, a 8. és 10. oldalon.

15

(16)  Lásd az irányelvtervezet indokolásának 6.2.3. bekezdését a 8. oldalon.

16

(17)  A javasolt 113. cikk (4) bekezdésének f) pontja.

17

(18)  Lásd a javasolt 111. cikk (1) bekezdésének második albekezdését.

18

(19)  A 113. cikk (3) bekezdésének új i) pontja.

19

(20)  Lásd az új V. mellékletet.

20

(21)  Lásd a Megbízható likviditáskockázat-kezelés és felügyelet alapelvei című munkát, Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság, 2008. szeptember, elérhető a BIS honlapján, a www.bis.org címen.

21

Megbízható likviditáskockázat-kezelés és felügyelet alapelvei

(22)  Lásd a CEBS likviditáskockázat-kezelésre vonatkozó technikai tanácsának első részét – Az EGT szabályozók által elfogadott jelenlegi szabályozói keretrendszerekre vonatkozó felmérés, 2007.8.15., valamint a CEBS likviditásikockázat-kezelésre vonatkozó, az Európai Bizottságnak szóló technikai tanácsának második részét – A Bizottság által felsorolt egyedi kérdésekre és az EGT-ben jelenleg nem kezelt kihívásokra vonatkozó elemzés, 2008.9.18., CEBS 2008. 147., elérhető a CEBS honlapján, a www.c-ebs.org címen.

22

(23)  Lásd az V. melléklet új 14a. pontját.

23

(24)  Lásd az V. melléklet új 14. és 18. pontját és a IX. melléklet új 1. e) pontját.

24

(25)  A CEBS likviditásikockázat-kezelésre vonatkozó, az Európai Bizottságnak szóló technikai tanácsának második része – A Bizottság által felsorolt egyedi kérdésekre és az EGT-ben jelenleg nem kezelt kihívásokra vonatkozó elemzés, 2008.9.18., CEBS 2008. 147., 29. ajánlás, 11. és 64-66. oldal, elérhető a CEBS weboldalán a www.c-ebs.org címen.

25

A CEBS likviditásikockázat-kezelésre vonatkozó, az Európai Bizottságnak szóló technikai tanácsának második része – A Bizottság által felsorolt egyedi kérdésekre és az EGT-ben jelenleg nem kezelt kihívásokra vonatkozó elemzés

(26)  Lásd a CEBS átruházott feladatok végzéséről készült vezetői összefoglalóját, 2008.9.3., elérhető a CEBS weboldalán a www.c-ebs.org címen.

26

(27)  Lásd a 2006/48/EK irányelv 49. cikkének a) pontját és 49. cikkének új (a) pontját.

27

(28)  A 2006/48/EK irányelv 4. cikkének (23) bekezdése.

28

(29)  A 130. cikk új (1) bekezdése.

29

(30)  Lásd még a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.) 46. cikke (2) bekezdésének második albekezdését is.

30

(31)  Vessük össze a 2006/48/EK irányelv 49. cikkét az irányelvtervezetben ugyanezen cikkhez javasolt új utolsó bekezdéssel.

31

(32)  A Pénzügyi Stabilitási Fórum piaci és intézményi rugalmasság fokozásáról szóló jelentése, 2008.4.7., V. 8. ajánlás, 42-43. o., az ajánlásban az szerepel, hogy a „felügyelőknek és központi bankoknak fejleszteniük kell az információcserét, ideértve a pénzügyi stabilitási kockázatok értékelése során történő információcserét. Az információcserének feszült piaci helyzetben gyorsnak kell lennie.” A jelentés elérhető a Pénzügyi Stabilitási Fórum weboldalán a www.fsforum.org címen.

32

A Pénzügyi Stabilitási Fórum piaci és intézményi rugalmasság fokozásáról szóló jelentése

(33)  Lásd például az osztrák pénzügyminiszter kérésére a banktörvény, a takarékbankokról szóló törvény, a pénzpiaci felügyeleti hatóságról szóló törvény és az Oesterreichische Nationalbankról szóló törvény módosítása iránti szóló törvényjavaslatról szóló, 2007. november 5-i CON/2007/33 EKB-vélemény 2.4.1 pontját, valamint a lengyel pénzügyminiszter kérésére a pénzügyi intézmények felügyeletéről szóló törvényjavaslatról szóló, 2006. március 9-i CON/2006/15 EKB-vélemény 4.2.1 pontját. Az EKB valamennyi véleménye elérhető az EKB weboldalán, a www.ecb.europa.eu címen.

33

(34)  Lásd a Megbízható likviditásikockázat-kezelés és felügyelet alapelvei című dokumentum 14-36. oldalán kifejtett 17. elvet, a dokumentum elérhető a BIS weboldalán a www.bis.org címen. A likviditáshoz kapcsolódó egyéb vonatkozásokkal e vélemény 11. és 12. pontjában foglalkozunk.

34

Megbízható likviditásikockázat-kezelés és felügyelet alapelvei

(35)  Lásd az új 131a. cikket.

35

(36)  Lásd az Ecofin 2008. október 7-i következtetéseit, amelyek elérhetők az Európai Tanács weboldalán, www.consilium.europa.eu címen.

36

(37)  Vessük össze az irányelvtervezet (6) preambulumbekezdését a 40. cikk új (3) bekezdésével, valamint a XI. melléklet új 1a. pontjának harmadik mondatával.

37

(38)  Lásd például a 2006/48/EK irányelv 132. cikkének (3) bekezdését és a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről, valamint a 73/239/EGK, a 79/267/EGK, a 92/49/EGK, a 92/96/EGK, a 93/6/EGK és a 93/22/EGK tanácsi irányelvek, illetve a 98/78/EK és 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek módosításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 35., 2003.2.11., 1. o.) 12. cikkének (2) bekezdését.

38

(39)  Lásd az új 122a. cikket.

39

(40)  Az új 122a. cikk (1) bekezdésében említettek szerint.

40

(41)  Az EKB tudatában van annak, hogy az irányelvtervezet ezen új cikkét a tanácsi munkacsoport tovább módosította.

41

(42)  Lásd az „alakítsd át és add tovább” modell ösztönzési struktúrájáról készült EKB-jelentésben bemutatott elemzést, 2008. december, az elemzés elérhető az EKB weboldalán, a www.ecb.europa.eu címen.

42

„alakítsd át és add tovább” modell ösztönzési struktúrájáról

(43)  Lásd a javasolt (15) preambulumbekezdést, az általános felfogás utolsó mondatáról a Tanácson belül 2008. november 19-én született megállapodást (elérhető a http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st16/st16216.en08.pdf címen), amelyben az a rendelkezés is szerepel, hogy a Bizottság a megfelelő hatásvizsgálatot követően elő kívánja terjeszteni a megfelelő jogalkotási javaslatokat.

43

(44)  A 15 tagállam értékpapírosításra vonatkozó nemzeti jogi rendelkezéseinek áttekintéséhez lásd a jogászok európai pénzügyi piaccal foglalkozó csoportjának értékpapírosítás-munkacsoportjának (EFMLG) az Unión belül a határokon átnyúló értékpapírosítás jogi akadályairól készült, 2007. május 7-i jelentését, amely elérhető az EFMLG weboldalán a www.efmlg.org címen.

44

(45)  A banki struktúrákról készült EKB-jelentés 24. oldala.

45

(46)  „Pénzügyi instrumentumok: nyilvántartás és értékelés”, kiadva 2003 decemberében.

46

(47)  „Konszolidáció – különleges célú gazdasági egységek”.

47

(48)  Lásd a közös gyakorlati útmutatót és különösen a 16. ajánlást, amely elérhető az Európa honlapon a www.europa.eu címen.

48

közös gyakorlati útmutatót

(49)  Lásd a közös gyakorlati útmutató 16.7 ajánlását, amely elérhető az Európa honlapon a www.europa.eu címen.

49

közös gyakorlati útmutató

(50)  Lásd például a 2006/48/EK irányelv 129. cikke (2) bekezdésének első mondatát és 129. cikke (1) bekezdésének új b) pontját.

50

(51)  A 2006/48/EK irányelv 49. cikkének b) pontja.

51

(52)  Lásd például a luxemburgi kincstári és költségvetési miniszter kérésére a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló 98/26/EK irányelvet a pénzügyi szektorról szóló 1993. április 5-i, módosított és a pénzügyi szektor prudenciális felügyeletéért felelős bizottságot létrehozó, 1998. december 23-i törvényt kiegészítő törvényben végrehajtó törvényjavaslatról szóló, 2000. január 20-i CON/99/19 EKB-vélemény 7. pontját, és később a Central Bank of Malta kérésére a Central Bank of Malta-ról szóló törvényt módosító törvényjavaslatról szóló, 2006. május 22-i CON/2006/23 EKB-vélemény 7.2. pontját.

52

(53)  Az EKB az euroövezeten kívüli tagállamok nemzeti jogszabálytervezeteiről készült közelmúltbeli véleményeiben is megjegyezte, hogy az eurorendszer központi bankjai a Kormányzótanács által meghatározott, közös felügyeleti politikának megfelelően végzik a fizetési rendszerek felügyeletét, ami más tagállamokra is vonatkozni fog azt követően, hogy a szóban forgó tagállam bevezeti az eurót (lásd például a Cseh Köztársaság pénzügyminisztériumának kérésére a pénzpiaci felügyelők integrációjáról szóló törvénytervezetről szóló, 2005. július 15-i CON/2005/24 EKB-vélemény 13-16. pontját, és később a magyar pénzügyminiszter kérésére a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény módosítása iránti törvényjavaslatról szóló, 2008. december 2-i CON/2008/83 EKB-vélemény 3.9-3.10. pontját. Ezen túlmenően az euroövezeten kívüli tagállamok megfelelően módosították vonatkozó jogszabályaikat. Jelenleg az Egyesült Királyságban a Bank of England végzi a fizetési rendszerek felügyeletét, nem törvényi előírás alapján. A jelenleg a brit parlamentben tárgyalt Banking Bill 5. része (elérhető az Egyesült Királyság parlamentjének weboldalán, a www.parliament.uk címen, 87. oldal) tenné hivatalossá a Bank of England fizetési rendszerek felügyeletében betöltött szerepét.

53

(54)  Lásd az Európai Unió Tanácsa kérésére a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről, valamint a 73/239/EGK, a 79/267/EGK, a 92/49/EGK, a 92/96/EGK, a 93/6/EGK és a 93/22/EGK tanácsi irányelv, illetve a 98/78/EK és 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2001. szeptember 13-i CON/2001/25 EKB-vélemény (HL C 271., 2001.9.26., 10. o.) 14. pontját.

54

(55)  Ideértve a 2006/48/EK irányelv (26) preambulumbekezdésében szereplő hivatkozást is.

55

(56)  A 106. cikk (2) bekezdésének új c) pontja.

56

---

MELLÉKLET

SZÖVEGEZÉSI JAVASLATOK

| A Bizottság által javasolt szöveg | Az EKB által javasolt szöveg
   (1) |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| Az irányelvtervezet (6) preambulumbekezdése |
| (6) | Az illetékes hatóságok mandátumában figyelembe kell venni a Közösség dimenzióját. Az illetékes hatóságoknak ezért döntéseik meghozatalakor a többi tagállam pénzügyi rendszerének stabilitására gyakorolt hatásokat is figyelembe kell venniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Az EKB által javasolt szöveg
   (1)

1. módosítás

Az irányelvtervezet (6) preambulumbekezdése

(6)

Az illetékes hatóságok mandátumában figyelembe kell venni a Közösség dimenzióját. Az illetékes hatóságoknak ezért döntéseik meghozatalakor a többi tagállam pénzügyi rendszerének stabilitására gyakorolt hatásokat is figyelembe kell venniük.

| (6) | Az illetékes hatóságok mandátumában figyelembe kell venni a Közösség dimenzióját. Az illetékes hatóságoknak ezért döntéseik meghozatalakor a többi tagállam pénzügyi rendszerének stabilitására gyakorolt hatásokat
  lehetséges hatásokat is figyelembe kell venniük. |
| --- | --- |

(6)

Az illetékes hatóságok mandátumában figyelembe kell venni a Közösség dimenzióját. Az illetékes hatóságoknak ezért döntéseik meghozatalakor a többi tagállam pénzügyi rendszerének stabilitására gyakorolt hatásokat
  lehetséges hatásokat is figyelembe kell venniük.

Indokolás – Lásd a vélemény 17. pontját

2. módosítás

A 2006/48/EC irányelv 4. cikke(23) bekezdésének módosítása

4. cikk

| 23. | központi bankok: magában foglalja az Európai Központi Bankot is, eltérő rendelkezés hiányában; |
| --- | --- |

23.

központi bankok: magában foglalja az Európai Központi Bankot is, eltérő rendelkezés hiányában;

(Az irányelvtervezet nem módosítja)

4. cikk

| 23. | központi bankok: magában foglalja a Központi Bankok Európai Rendszerének központi bankjait és az Európai Központi Bankot is, eltérő rendelkezés hiányában; |
| --- | --- |

23.

központi bankok: magában foglalja a Központi Bankok Európai Rendszerének központi bankjait és az Európai Központi Bankot is, eltérő rendelkezés hiányában;

Indokolás – Lásd a vélemény 19. pontját

3. módosítás

A 2006/48/EK irányelv 41. cikkének módosítása

41. cikk

További egyeztetésig a fogadó tagállamok kötelezettsége marad, hogy a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságaival együttműködve felügyeljék a hitelintézeti fiókok likviditását.

Az Európai Monetáris Rendszer megerősítéséhez szükséges intézkedések sérelme nélkül a fogadó tagállamok továbbra is teljes körű felelősséget viselnek azokért az intézkedésekért, amelyek monetáris politikájuk végrehajtásából következnek.

(Az irányelvtervezet nem módosítja)

41. cikk

További egyeztetésig a fogadó tagállamok kötelezettsége marad, hogy a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságaival együttműködve felügyeljék a hitelintézeti fiókok likviditását.

Az Európai Monetáris Rendszer megerősítéséhez szükséges intézkedések sérelme nélkül
  A Központi Bankok Európai Rendszere és adott esetben a fogadó tagállamok továbbra is teljes körű felelősséget viselnek azokért az intézkedésekért, amelyek monetáris politikájuk végrehajtásából következnek.

Indokolás – Lásd a vélemény 11. és 12. pontját

4. módosítás

Az irányelvtervezet 1. cikkének (4) bekezdése

A 2006/48/EK irányelv 42a. cikkének módosítása

42a. cikk

| (2) | Egy rendszerszinten fontos fióktelep letelepedésekor a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága továbbítja a fogadó tagállam illetékes hatóságainak a 132. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontjában említett információt, és a fogadó tagállam illetékes hatóságaival együttműködve végrehajtja a 129. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett feladatokat. |
| --- | --- |

(2)

Egy rendszerszinten fontos fióktelep letelepedésekor a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága továbbítja a fogadó tagállam illetékes hatóságainak a 132. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontjában említett információt, és a fogadó tagállam illetékes hatóságaival együttműködve végrehajtja a 129. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett feladatokat.

Ha egy székhely szerinti tagállam illetékes hatósága egy hitelintézettel kapcsolatban a 130. cikk (1) bekezdésében említett válsághelyzetről szerez tudomást, akkor amint lehetséges, figyelmezteti a 49. cikk negyedik bekezdésében és az 50. cikkben említett hatóságokat.

42a. cikk

| (2) | Egy rendszerszinten fontos fióktelep letelepedésekor a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága továbbítja a fogadó tagállam illetékes hatóságainak a 132. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontjában említett információt, és a fogadó tagállam illetékes hatóságaival együttműködve végrehajtja a 129. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett feladatokat. |
| --- | --- |

(2)

Egy rendszerszinten fontos fióktelep letelepedésekor a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága továbbítja a fogadó tagállam illetékes hatóságainak a 132. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontjában említett információt, és a fogadó tagállam illetékes hatóságaival együttműködve végrehajtja a 129. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett feladatokat.

Ha egy székhely szerinti tagállam illetékes hatósága egy hitelintézettel kapcsolatban a 130. cikk (1) bekezdésében említett válsághelyzetről szerez tudomást, akkor amint lehetséges, figyelmezteti a Központi Bankok Európai Rendszerének központi bankjait
  a 49. cikk negyedik bekezdésében és az 50. cikkben említett hatóságokat.

Indokolás – Lásd a vélemény 19. pontját

5. módosítás

Az irányelvtervezet 1. cikkének (6) bekezdése

A 2006/48/EK irányelv 49. cikkének módosítása

49. cikk

Ez a szakasz nem akadályozza az illetékes hatóságot abban, hogy továbbítsa a feladatuk ellátását szolgáló információkat:

| a) | a központi bankoknak és más, monetáris hatósági minőségükben hasonló feladatokat ellátó szerveknek, ha az információk a törvény által előírt feladataik teljesítéséhez szükségesek, például a monetáris politika irányításához, a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerek felügyeletéhez, és a pénzügyi stabilitás védelméhez; és |
| --- | --- |

a)

a központi bankoknak és más, monetáris hatósági minőségükben hasonló feladatokat ellátó szerveknek, ha az információk a törvény által előírt feladataik teljesítéséhez szükségesek, például a monetáris politika irányításához, a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerek felügyeletéhez, és a pénzügyi stabilitás védelméhez; és

| b) | indokolt esetben egyéb, a fizetési rendszerek felügyeletéért felelős állami hatóságoknak. |
| --- | --- |

b)

indokolt esetben egyéb, a fizetési rendszerek felügyeletéért felelős állami hatóságoknak.

Ez a szakasz nem gátolhatja meg az ilyen hatóságokat vagy szerveket abban, hogy közöljék az illetékes hatóságokkal az ilyen jellegű információkat, minthogy azokra szükségük lehet a 45. cikk céljaiból.

...

A 130. cikk (1) bekezdése szerinti válsághelyzetben a tagállamok megengedik, hogy az illetékes hatóságok információkat továbbítsanak a Közösség központi bankjainak, ha az információk a törvény által előírt feladataik teljesítéséhez szükségesek, például a monetáris politika irányításához, a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerek felügyeletéhez, és a pénzügyi stabilitás védelméhez.

49. cikk

Ez a szakasz nem akadályozza az illetékes hatóságot információknak a következők részére történő továbbításában
  abban, hogy továbbítsa a feladatuk ellátását szolgáló információkat:

| a) | a központi bankoknak és más, monetáris hatósági minőségükben hasonló feladatokat ellátó szerveknek, ha az információk a törvény által előírt feladataik teljesítéséhez szükségesek, például a monetáris politika irányításához, a fizetési, kiegyenlítési és értékpapír-elszámolási rendszerek felügyeletéhez, és a pénzügyi stabilitás védelméhez.; és |
| --- | --- |

a)

a központi bankoknak és más, monetáris hatósági minőségükben hasonló feladatokat ellátó szerveknek, ha az információk a törvény által előírt feladataik teljesítéséhez szükségesek, például a monetáris politika irányításához, a fizetési, kiegyenlítési és értékpapír-elszámolási rendszerek felügyeletéhez, és a pénzügyi stabilitás védelméhez.; és

| a) | a központi bankoknak és más, monetáris hatósági minőségükben hasonló feladatokat ellátó szerveknek, ha az információk a törvény által előírt feladataik teljesítéséhez szükségesek, például a monetáris politika irányításához, a fizetési, kiegyenlítési és értékpapír-elszámolási rendszerek felügyeletéhez, és a pénzügyi stabilitás védelméhez.; és |
| --- | --- |

a)

a központi bankoknak és más, monetáris hatósági minőségükben hasonló feladatokat ellátó szerveknek, ha az információk a törvény által előírt feladataik teljesítéséhez szükségesek, például a monetáris politika irányításához, a fizetési, kiegyenlítési és értékpapír-elszámolási rendszerek felügyeletéhez, és a pénzügyi stabilitás védelméhez.; és

Ez a szakasz nem gátolhatja meg az ilyen hatóságokat vagy szerveket abban, hogy közöljék az illetékes hatóságokkal az ilyen jellegű információkat, minthogy azokra szükségük lehet a 45. cikk céljaiból.

...

A 130. cikk (1) bekezdése szerinti válsághelyzetben a tagállamok megengedik, hogy az illetékes hatóságok információkat továbbítsanak a Közösség központi bankjainak, ha az információk a törvény által előírt feladataik teljesítéséhez szükségesek, például a monetáris politika irányításához, a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerek felügyeletéhez, és a pénzügyi stabilitás védelméhez.

Indokolás – Lásd a vélemény 14., 19. és 21. pontját

6. módosítás

Az irányelvtervezet 1. cikke (16) bekezdésének a) pontja.

A 2006/48/EK irányelv 106. cikke (2) bekezdése c) pontjának módosítása

106. cikk

| (2) | A kitettségek nem foglalják magukban: |
| --- | --- |

(2)

A kitettségek nem foglalják magukban:

...

| c) | ügyfelek részére nyújtott pénzforgalmi szolgáltatások vagy értékpapír-elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatások esetében a késedelmes finanszírozási bevételek és az ügyféltevékenységből származó egyéb kitettségek, amelyek legfeljebb a következő munkanapig tartanak. |
| --- | --- |

c)

ügyfelek részére nyújtott pénzforgalmi szolgáltatások vagy értékpapír-elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatások esetében a késedelmes finanszírozási bevételek és az ügyféltevékenységből származó egyéb kitettségek, amelyek legfeljebb a következő munkanapig tartanak.

106. cikk

| (2) | A kitettségek nem foglalják magukban: |
| --- | --- |

(2)

A kitettségek nem foglalják magukban:

...

| c) | ügyfelek részére nyújtott pénzforgalmi szolgáltatások vagy pénzügyieszköz-
  értékpapír-elszámolási és kiegyenlítési, illetve letétkezelői szolgáltatások esetében a késedelmes finanszírozási bevételek és az ügyféltevékenységből származó egyéb kitettségek, amelyek legfeljebb a következő munkanapig tartanak. |
| --- | --- |

c)

ügyfelek részére nyújtott pénzforgalmi szolgáltatások vagy pénzügyieszköz-
  értékpapír-elszámolási és kiegyenlítési, illetve letétkezelői szolgáltatások esetében a késedelmes finanszírozási bevételek és az ügyféltevékenységből származó egyéb kitettségek, amelyek legfeljebb a következő munkanapig tartanak.

Indokolás – Lásd a vélemény 22. pontját

7. módosítás

Az irányelvtervezet 1. cikke (21) bekezdésének d) pontja.

A 2006/48/EC irányelv 113. cikke (4) bekezdésének módosítása

113. cikk

| (4) | A tagállamok teljesen vagy részlegesen kivonhatják a 111. cikk (1) bekezdésének alkalmazása alól a következő kitettségeket: |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok teljesen vagy részlegesen kivonhatják a 111. cikk (1) bekezdésének alkalmazása alól a következő kitettségeket:

...

| f) | intézményekkel szemben fennálló követeléseket és más kitettségeket képviselő eszköztételek, feltéve, hogy ezek a kitettségek nem képezik részét a szóban forgó intézmények szavatolótőkéjének, legfeljebb a következő munkanapig állnak fenn és a lehetőséggel élő tagállam pénznemében vannak denominálva, amely nem lehet az euro. |
| --- | --- |

f)

intézményekkel szemben fennálló követeléseket és más kitettségeket képviselő eszköztételek, feltéve, hogy ezek a kitettségek nem képezik részét a szóban forgó intézmények szavatolótőkéjének, legfeljebb a következő munkanapig állnak fenn és a lehetőséggel élő tagállam pénznemében vannak denominálva, amely nem lehet az euro.

113. cikk

| (4) | A tagállamok teljesen vagy részlegesen kivonhatják a 111. cikk (1) bekezdésének alkalmazása alól a következő kitettségeket: |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok teljesen vagy részlegesen kivonhatják a 111. cikk (1) bekezdésének alkalmazása alól a következő kitettségeket:

...

| f) | intézményekkel szemben fennálló követeléseket és más kitettségeket képviselő eszköztételek, feltéve, hogy ezek a kitettségek nem képezik részét a szóban forgó intézmények szavatolótőkéjének, és legfeljebb a következő hét munkanapig állnak fenn és a lehetőséggel élő tagállam pénznemében vannak denominálva, amely nem lehet az euro. |
| --- | --- |

f)

intézményekkel szemben fennálló követeléseket és más kitettségeket képviselő eszköztételek, feltéve, hogy ezek a kitettségek nem képezik részét a szóban forgó intézmények szavatolótőkéjének, és legfeljebb a következő hét munkanapig állnak fenn és a lehetőséggel élő tagállam pénznemében vannak denominálva, amely nem lehet az euro.

Indokolás – Lásd a vélemény 6. és 9. pontját

8. módosítás

Az irányelvtervezet 1. cikkének (29) bekezdése

A 2006/48/EC irányelv 130. cikke (1) bekezdésének módosítása

130. cikk

| (1) | Amennyiben olyan válsághelyzet áll elő, ideértve a pénzügyi piacokon zajló kedvezőtlen folyamatokat is, amely potenciálisan veszélyezteti a pénzügyi rendszer stabilitását egy olyan tagállamban, ahol egy csoport tagjait engedélyezték vagy ahol a 42a. cikk szerinti rendszerszinten fontos fióktelep telepedett le, a konszolidáló felügyeleti hatóság – az 1. fejezet 2. szakaszára is figyelemmel – haladéktalanul riasztja a 49. cikk negyedik albekezdésében és az 50. cikkben említett hatóságokat és közli velük a feladataik ellátásához szükséges információkat. Ez a kötelezettség a 125. és a 126. cikk szerinti összes illetékes hatóságra és a 129. cikk (1) bekezdésében megnevezett illetékes hatóságra vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

Amennyiben olyan válsághelyzet áll elő, ideértve a pénzügyi piacokon zajló kedvezőtlen folyamatokat is, amely potenciálisan veszélyezteti a pénzügyi rendszer stabilitását egy olyan tagállamban, ahol egy csoport tagjait engedélyezték vagy ahol a 42a. cikk szerinti rendszerszinten fontos fióktelep telepedett le, a konszolidáló felügyeleti hatóság – az 1. fejezet 2. szakaszára is figyelemmel – haladéktalanul riasztja a 49. cikk negyedik albekezdésében és az 50. cikkben említett hatóságokat és közli velük a feladataik ellátásához szükséges információkat. Ez a kötelezettség a 125. és a 126. cikk szerinti összes illetékes hatóságra és a 129. cikk (1) bekezdésében megnevezett illetékes hatóságra vonatkozik.

Ha a 49. cikk negyedik albekezdésében említett hatóság az e bekezdés első albekezdésének megfelelő helyzetről szerez tudomást, haladéktalanul riasztja a 125. és a 126. cikkben említett illetékes hatóságokat.

Az illetékes hatóságnak és a 49. cikk negyedik albekezdésében említett hatóságnak lehetőség szerint a már meglévő információs csatornákat kell használnia.

130. cikk

| (1) | Amennyiben olyan válsághelyzet áll elő, ideértve a pénzügyi piacokon zajló kedvezőtlen folyamatokat is, amely potenciálisan veszélyezteti a pénzügyi rendszer stabilitását egy olyan tagállamban, ahol egy csoport tagjait engedélyezték vagy ahol a 42a. cikk szerinti rendszerszinten fontos fióktelep telepedett le, a konszolidáló felügyeleti hatóság – az 1. fejezet 2. szakaszára is figyelemmel – haladéktalanul riasztja a Központi Bankok Európai Rendszerének központi bankjait
  a 49. cikk negyedik albekezdésében és az 50. cikkben említett hatóságokat és közli velük a feladataik ellátásához szükséges információkat. Ez a kötelezettség a 125. és a 126. cikk szerinti összes illetékes hatóságra és a 129. cikk (1) bekezdésében megnevezett illetékes hatóságra vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

Amennyiben olyan válsághelyzet áll elő, ideértve a pénzügyi piacokon zajló kedvezőtlen folyamatokat is, amely potenciálisan veszélyezteti a pénzügyi rendszer stabilitását egy olyan tagállamban, ahol egy csoport tagjait engedélyezték vagy ahol a 42a. cikk szerinti rendszerszinten fontos fióktelep telepedett le, a konszolidáló felügyeleti hatóság – az 1. fejezet 2. szakaszára is figyelemmel – haladéktalanul riasztja a Központi Bankok Európai Rendszerének központi bankjait
  a 49. cikk negyedik albekezdésében és az 50. cikkben említett hatóságokat és közli velük a feladataik ellátásához szükséges információkat. Ez a kötelezettség a 125. és a 126. cikk szerinti összes illetékes hatóságra és a 129. cikk (1) bekezdésében megnevezett illetékes hatóságra vonatkozik.

Ha a Központi Bankok Európai Rendszerének központi bankja
  a 49. cikk negyedik albekezdésében említett hatóság az e bekezdés első albekezdésének megfelelő helyzetről szerez tudomást, haladéktalanul riasztja a 125. és a 126. cikkben említett illetékes hatóságokat.

Az illetékes hatóságoknak és a Központi Bankok Európai Rendszerének központi bankjának
  a 49. cikk negyedik albekezdésében említett hatóságnak lehetőség szerint a már meglévő információs csatornákat kell használnia.

Indokolás – Lásd a vélemény 19. pontját

---

(1)  A szövegben áthúzással szerepelnek az EKB által törölni javasolt részek. A szövegben vastag betűvel szedve szerepel az EKB által beilleszteni javasolt új szöveg.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 22.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/16

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. április 21.

2009/C 93/04

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2932 |
| JPY | Japán yen | 126,82 |
| DKK | Dán korona | 7,4492 |
| GBP | Angol font | 0,88860 |
| SEK | Svéd korona | 11,1760 |
| CHF | Svájci frank | 1,5114 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,7940 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,035 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 300,35 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7093 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,4177 |
| RON | Román lej | 4,2438 |
| TRY | Török líra | 2,1511 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,8509 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,6051 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,0223 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,3347 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9493 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 744,00 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,8312 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,8354 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3839 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 063,55 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7131 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 62,700 |
| RUB | Orosz rubel | 44,1807 |
| THB | Thaiföldi baht | 45,986 |
| BRL | Brazil real | 2,9052 |
| MXN | Mexikói peso | 17,3677 |
| INR | Indiai rúpia | 65,2710 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2932

JPY

Japán yen

126,82

DKK

Dán korona

7,4492

GBP

Angol font

0,88860

SEK

Svéd korona

11,1760

CHF

Svájci frank

1,5114

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,7940

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,035

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

300,35

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7093

PLN

Lengyel zloty

4,4177

RON

Román lej

4,2438

TRY

Török líra

2,1511

AUD

Ausztrál dollár

1,8509

CAD

Kanadai dollár

1,6051

HKD

Hongkongi dollár

10,0223

NZD

Új-zélandi dollár

2,3347

SGD

Szingapúri dollár

1,9493

KRW

Dél-Koreai won

1 744,00

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,8312

CNY

Kínai renminbi

8,8354

HRK

Horvát kuna

7,3839

IDR

Indonéz rúpia

14 063,55

MYR

Maláj ringgit

4,7131

PHP

Fülöp-szigeteki peso

62,700

RUB

Orosz rubel

44,1807

THB

Thaiföldi baht

45,986

BRL

Brazil real

2,9052

MXN

Mexikói peso

17,3677

INR

Indiai rúpia

65,2710

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 22.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/17

---

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról

2009/C 93/05

Támogatás száma: XA 432/08

Tagállam: Németországi Szövetségi Köztársaság

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Landwirtschaft – Nachhaltigkeit

Jogalap: Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg – Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetz für Baden-Württemberg (GBl.) vom 18.11.1998, S. 581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (GBl. vom 14.12.2007, S. 581) in Verbindung mit dem Programmmerkblatt Landwirtschaft - Nachhaltigkeit

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A támogatást kedvezményes kamatterhű kölcsönök formájában nyújtják. A kölcsönök tervezett támogatástartalma 500 000 EUR. A támogatást a Landwirtschaftliche Rentenbank bocsátja rendelkezésre, az L-Bank nem nyújt saját támogatást.

A támogatás maximális intenzitása: A támogatható költségek legfeljebb 20 %-a. Az egyes vállalkozásoknak nyújtott támogatás összege három gazdasági évenként nem haladhatja meg a 400 000 eurót. Ha az érintett támogatható költségek finanszírozására más közpénzeket is igénybe vesznek, erre az 1857/2006/EK rendeletben meghatározott határértékek alkalmazásával kerülhet sor.

A végrehajtás időpontja: Az 1857/2006/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint, de legkorábban 2009. január 2-ától.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: A Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek (kivéve a halászati és az akvakultúra-termékek) elsődleges előállításával foglalkozó kkv-k támogatása a mezőgazdasági termékek elsődleges előállítása céljából végrehajtott beruházáshoz nyújtott támogatás révén. Beruházások a természeti környezet megóvására és minőségének javítására, vagy a higiéniai körülmények vagy az állatjóllét színvonalának javítására. Minőségjavításra irányuló beruházások (az 1857/2006/EK rendelet 4. cikke). Támogatható költségek: a) ingatlanok építése, megszerzése vagy fejlesztése, b) gépek és berendezések – ideértve a számítógépes szoftvereket is – vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig, c) az a) és b) alpont alatti kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, mint az építészek, mérnökök és tanácsadók díjai, a megvalósíthatósági tanulmányok, valamint a szabadalmak és használati engedélyek megszerzése. Mindezek során gondoskodnak arról, hogy a közös piacszervezések létrehozásáról szóló tanácsi rendeletekben megállapított tiltások vagy korlátozások megszegésével még akkor se lehessen támogatást nyújtani, ha az ilyen tiltások és korlátozások csak a közösségi támogatásokra vonatkoznak.

Az érintett ágazat(ok): Mezőgazdaság, szőlészet és kertészet

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Landeskreditbank Baden-Württemberg – Förderbank |
| --- |
| Postfach 10 29 43 |
| 70025 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Landeskreditbank Baden-Württemberg – Förderbank

Postfach 10 29 43

70025 Stuttgart

DEUTSCHLAND

Internetcím: www.l-bank.de/landwirtschaft-nachhaltigkeit

Egyéb információk: —

Támogatás száma: XA 435/08

Tagállam: Spanyolország

Régió: Kasztília és León (Salamanca tartomány).

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Salamanca tartomány 2009. évi támogatási programja az oltalom alatt álló eredetmegjelölések, az oltalom alatt álló földrajzi jelzések, a minőségmegjelölések és a meghatározott régiókban előállított minőségi borok, valamint a felsorolt minőségi jelzések valamelyikének elismerése érdekében tevékenykedő csoportosulások támogatására.

Jogalap: Proyecto de bases reguladoras de la convocatoria de subvenciones dirigidas a a las Denominaciones de Origen, Indicaciones Geográficas Protegidas, Asociaciones con Marca de Garantía, Asociaciones de Vinos de Calidad Producidos en Región Determinada de la provincia de Salamanca y a las entidades asociativas que promuevan el reconocimiento de alguna de estas figuras de calidad, anualidad 2009.

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A támogatási program keretében tervezett éves kiadások összege 60 000,00 EUR (hatvanezer euro) a 2009. évre

A támogatás maximális intenzitása: A támogatás összege nem haladhatja meg a támogatható költségek 50 % vagy – adott esetben – 70 %-át, egy kérelmező pedig legfeljebb 12 000,00 EUR összegű támogatásban részesülhet.

A végrehajtás időpontja: Attól az időponttól kezdődően, hogy az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának internetes oldalain közzéteszik a mentességi kérelem jegyzékszámát.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2009. december 31-ig.

A támogatás célja: A támogatás célja az oltalom alatt álló eredetmegjelölés, oltalom alatt álló földrajzi jelzés vagy minőségmegjelölés oltalmát élvező, illetőleg meghatározott régióban előállított minőségi bornak minősülő Salamanca tartománybeli minőségi mezőgazdasági termékek előállításának és forgalmazásának előmozdítása.

A támogatás az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet 14. és 15. cikkén alapul.

Támogatható tevékenységnek a salamancai tartományi önkormányzat szervezésében megrendezésre kerülő vagy közreműködésével zajló agrár-élelmiszeripari szakmai vásárokon való részvétellel, a minőségi jelzés elismerését vagy minőségi jelzés oltalmát élvező termék minőségének javítását segítő tanulmányok készítésével, valamint az élelmiszer-ipari termékek minőségének előmozdításával kapcsolatos tevékenységek minősülnek.

Támogatható költségnek minősül:

| 1. | a regisztrációs díj, a terület- és standbérleti díj, a biztonsági szolgálat és a kiszolgáló személyzet költségei és a részvételi díj; |
| --- | --- |

1.

a regisztrációs díj, a terület- és standbérleti díj, a biztonsági szolgálat és a kiszolgáló személyzet költségei és a részvételi díj;

| 2. | a részvétellel kapcsolatos kiadványok költségei; |
| --- | --- |

2.

a részvétellel kapcsolatos kiadványok költségei;

| 3. | az utazási költségek; |
| --- | --- |

3.

az utazási költségek;

| 1. | a Salamanca tartományban előállított mezőgazdasági termékek minőségi jelzéseinek (oltalom alatt álló eredetmegjelölés, oltalom alatt álló földrajzi jelzés, minőségmegjelölés, meghatározott régióban előállított minőségi bor) bevezetésével és elismerésével kapcsolatos tanulmányok költségei; |
| --- | --- |

1.

a Salamanca tartományban előállított mezőgazdasági termékek minőségi jelzéseinek (oltalom alatt álló eredetmegjelölés, oltalom alatt álló földrajzi jelzés, minőségmegjelölés, meghatározott régióban előállított minőségi bor) bevezetésével és elismerésével kapcsolatos tanulmányok költségei;

| 2. | a Salamanca tartományban előállított, az előző pontban felsoroltak közül valamelyik minőségi jelzés oltalmát már élvező mezőgazdasági termékek minőségének javítását célzó egyéb tanulmányok költségei; |
| --- | --- |

2.

a Salamanca tartományban előállított, az előző pontban felsoroltak közül valamelyik minőségi jelzés oltalmát már élvező mezőgazdasági termékek minőségének javítását célzó egyéb tanulmányok költségei;

| 1. | az országos szakmai vásárokon való részvétel költségei: a terület- és standbérleti díj, a biztonsági személyzet és a kiszolgáló személyzet költségei, a részvételi díj, az utazási költségek és a részvétellel kapcsolatos kiadványok költségei; |
| --- | --- |

1.

az országos szakmai vásárokon való részvétel költségei: a terület- és standbérleti díj, a biztonsági személyzet és a kiszolgáló személyzet költségei, a részvételi díj, az utazási költségek és a részvétellel kapcsolatos kiadványok költségei;

| 2. | minőségi termékek országos és tartományi szintű megismertetésének költségei: ez esetben csak a megismertetés céljára igénybe vett helyiségek bérleti díja, az utazási költségek és a tevékenységgel kapcsolatos kiadványok költségei támogathatók. |
| --- | --- |

2.

minőségi termékek országos és tartományi szintű megismertetésének költségei: ez esetben csak a megismertetés céljára igénybe vett helyiségek bérleti díja, az utazási költségek és a tevékenységgel kapcsolatos kiadványok költségei támogathatók.

| 3. | az egy adott régióban működő vagy egy adott terméket előállító termelőket ismertető katalógusok, internetes oldalak és egyéb hasonló kiadványok költségei azzal a feltétellel, hogy a közzétett információk és a közzététel módja részrehajlástól mentes, és valamennyi érintett termelő azonos feltételekkel kerülhet be a kiadványba. |
| --- | --- |

3.

az egy adott régióban működő vagy egy adott terméket előállító termelőket ismertető katalógusok, internetes oldalak és egyéb hasonló kiadványok költségei azzal a feltétellel, hogy a közzétett információk és a közzététel módja részrehajlástól mentes, és valamennyi érintett termelő azonos feltételekkel kerülhet be a kiadványba.

Az érintett ágazat(ok): Mezőgazdaság és élelmiszeripar

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Excma. Diputación Provincial de Salamanca. |
| --- |
| C/Felipe Espino no 1 |
| 37002 Salamanca |
| ESPAÑA |

Excma. Diputación Provincial de Salamanca.

C/Felipe Espino no 1

37002 Salamanca

ESPAÑA

Internetcím: http://www.lasalina.es/areas/eh//ProyConvocatorias/2009/Denominaciones.pdf

Egyéb információk: A támogatásnak összeegyeztethetőnek kell lennie minden más olyan támogatással, juttatással, eszközzel vagy egyéb forrással, amelyet a támogatásban részesülő jogalany bármely szervtől, köz- vagy magánszektorbeli szervezettől, illetőleg országos, európai uniós vagy nemzetközi intézménytől az adott tevékenység céljára igénybe vesz. Ha a kérelmező az adott célra olyan egyéb támogatásra is jogosult, amely e támogatási program feltételeinek nem felel meg, akkor az állami támogatásokról szóló törvény végrehajtásáról szóló, 2006. július 21-i 887/2006. sz. királyi rendelet 33. cikke szerint kell eljárni.

Az e támogatási program keretében odaítélt támogatás összege ugyanakkor sem önmagában, sem más támogatással, juttatással, eszközzel vagy egyéb forrással összevonva nem haladhatja meg a támogatott tevékenység tényleges költségét.

A támogatás ezen túlmenően nem egyeztethető össze egyetlen olyan más támogatással, juttatással, eszközzel vagy egyéb forrással, amelyet a salamancai tartományi önkormányzat – akár közvetlen támogatásként, akár versenyeztetésen alapuló pályázati eljáráson keresztül – a támogatott tevékenység céljára nyújt, és amely esetében a támogatható költségek megegyeznek az e program keretében támogatott költségekkel.

Támogatás száma: XA 439/08

Tagállam: Olaszország

Régió: Provincia autonoma di Bolzano

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Criteri e modalità relativi alla concessione di aiuti per l'assistenza tecnica in agricoltura

Jogalap: Articolo 4, comma 1, lettera p) della legge provinciale 14 dicembre 1998, n. 11, e successive modifiche

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 3,00 millió EUR.

A támogatás maximális intenzitása: 100 %

A végrehajtás időpontja:

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban az 1857/2006/EK rendelet 15. cikke szerint.

Az érintett ágazat(ok): Állattenyésztés és növénytermesztés általában

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Ripartizione provinciale agricoltura, |
| --- |
| Via Brennero, 6 |
| 39100 Bolzano |
| ITALIA |

Ripartizione provinciale agricoltura,

Via Brennero, 6

39100 Bolzano

ITALIA

Internetcím: http://www.egov.bz.it/DownloadAttachment.aspx?id=1013721

Egyéb információk: —

XA-szám: XA 440/08.

Tagállam: Spanyolország

Régió: Castilla-La Mancha

A támogatási program megnevezése: Ayudas para la integración cooperativa sin vinculación patrimonial.

Jogalap: A következő támogatási felhívások mezőgazdasági szövetkezetek számára:

Orden de 8/6/2000 de la Consejería de Agricultura y Medio Ambiente por la que se establecen los programas de fomento de la calidad agroalimentaria en Castilla-La Mancha (FOCAL 2000) programa 1 cooperativismo agrario

Orden de de la Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural, por la que se aprueban las bases reguladoras de las ayudas para la mejora de las estructuras asociativas agrarias en Castilla-La Mancha y se convocan dichas ayudas para el año 2009.

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: Összesen 50 000 euro.

A támogatás maximális intenzitása: A támogatható költségek 80 %-a. A támogatható költségek:

a szövetkezet alapításának költségei,

az adminisztratív személyzet költségei,

irodai eszközök vásárlása (beleértve a számítógépes hardvereket és szoftvereket),

általános, jogi és igazgatási költségek.

A végrehajtás időpontja: Attól a naptól kezdődően, hogy az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának internetes oldalain közzétették a mentességi kérelem jegyzékszámát.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: Temelői csoportok (az 1857/2006/EK rendelet 9. cikke)

Az érintett ágazat(ok): földművelés, állattartás, erdőgazdálkodás és halászat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural, |
| --- |
| C/ Pintor Matías Moreno, no 4, |
| 45004 Toledo |

Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural,

C/ Pintor Matías Moreno, no 4,

45004 Toledo

Internetes cím: A közzétételig ideiglenesen: http://www.jccm.es/agricul/paginas/ayudas/cooperativismo/cooperativismo.htm, a közzététel után: www.jccm.es/cgi-bin/docm.php3

---

V Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO)

| 22.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/21

---

NYÍLT VERSENYVIZSGA-FELHÍVÁS

EPSO/AD/166/09 és EPSO/AD/167/09

2009/C 93/06

Az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) nyílt versenyvizsgákat szervez

| | EPSO/AD/166/09

  hivatkozási szám alatt bolgár fő nyelvű fordítók (AD 5), valamint |
| --- | --- |

EPSO/AD/166/09

hivatkozási szám alatt bolgár fő nyelvű fordítók (AD 5), valamint

| | EPSO/AD/167/09

  hivatkozási szám alatt román fő nyelvű fordítók (AD 5) felvétele céljából. |
| --- | --- |

EPSO/AD/167/09

hivatkozási szám alatt román fő nyelvű fordítók (AD 5) felvétele céljából.

A pályázati felhívást az Európai Unió Hivatalos Lapjának
  2009. április 22-i C 93 A számában csak bolgár és román nyelven teszik közzé.

További információk az EPSO honlapján találhatók: http://eu-careers.eu

---

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 22.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/22

---

Értesítés a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó ferroszilícium behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról

2009/C 93/07

Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottsághoz részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A kérelmet Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság egy exportáló gyártója, a Silmak DOOEL (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be.

A kérelem a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.

2.   A termék

A felülvizsgálat tárgyát képező terméket a jelenleg a 7202 21 00, 7202 29 10 és 7202 29 90 KN-kód alá tartozó, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó ferroszilícium (a továbbiakban: érintett termék) alkotja. Ezek a KN-kódok csak tájékoztató jellegűek.

3.   A meglévő intézkedések

A jelenleg hatályos intézkedés a 172/2008/EK tanácsi rendelettel (2) a többek között Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó ferroszilícium behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám.

4.   A felülvizsgálat indokai

A 11. cikk (3) bekezdése alapján benyújtott kérelem a kérelmező által szolgáltatott azon prima facie bizonyítékon alapul, hogy a meglévő intézkedéshez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak.

A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a dömping ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés fenntartására. A számtanilag képzett rendes érték és a Közösségbe irányuló exportárak összehasonlítása azt mutatja, hogy a dömpingkülönbözet lényegesen alacsonyabbnak tűnik, mint az intézkedés jelenlegi szintje.

Következésképpen a dömping ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű – a korábban megállapított dömpingértéken alapuló – intézkedések fenntartására.

5.   A dömping megállapítására irányuló eljárás

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján vizsgálatot indít.

A vizsgálat célja annak megállapítása, hogy a kérelmező tekintetében szükséges-e a meglévő intézkedések fenntartása, megszüntetése vagy módosítása.

Amennyiben a vizsgálat azzal az eredménnyel zárul, hogy a kérelmező tekintetében az intézkedéseket meg kell szüntetni vagy módosítani kell, szükségessé válhat a 172/2008/EK rendelet 1. cikkében külön nem említett vállalatok által gyártott érintett termék behozatalára jelenleg alkalmazandó vámtétel módosítása.

a)   Kérdőívek

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a kérelmező és az érintett exportáló ország hatóságai részére. Ezen információknak és az ezeket alátámasztó bizonyítékoknak a 6. pont a) alpontjában megállapított határidőn belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

b)   Információgyűjtés és meghallgatások

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ismertessék álláspontjukat, a kérdőívre adott válaszokon kívül szolgáltassanak további információkat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. Ezen információknak és az ezeket alátámasztó bizonyítékoknak a 6. pont a) alpontjában megállapított határidőn belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben olyan kérelmet nyújtanak be, amelyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják. E kérelmet a 6. pont b) alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtani.

6.   Határidők

a)   Jelentkezés, kitöltött kérdőívek benyújtása, egyéb információk közlése

Ahhoz, hogy az érdekelt felek előterjesztéseit a vizsgálat során figyelembe lehessen venni, a feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 40 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, ki kell fejteniük álláspontjukat, be kell nyújtaniuk kitöltött kérdőíveiket, illetve a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a birtokukban lévő egyéb információkat. A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többsége csak akkor gyakorolható, ha a felek a fent említett határidőn belül jelentkeznek a Bizottságnál.

b)   Meghallgatások

Az érdekelt felek ugyanezen 40 napos határidőn belül kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat is.

7.   Írásbeli beadványok, kitöltött kérdőívek, levelek

Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket írásban kell benyújtaniuk (eltérő rendelkezés hiányában nem elektronikus formában), melyen fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon- és faxszámukat. Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a leveleket – „Limited” (3) (Korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni; az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas jellegű változatot is rendelkezésre kell bocsátani, amelyet „For inspection by interested parties” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 4/92 |
| B-1049 Brussels |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N-105 4/92

B-1049 Brussels

Fax (32-2) 295 65 05

8.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkével összhangban, megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a rendelkezésre álló tények felhasználására kerül sor, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mintha együttműködött volna.

9.   A vizsgálat ütemterve

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 hónapon belül lezárul.

10.   Személyes adatok feldolgozása

A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően fogja kezelni.

11.   Meghallgató tisztviselő

A Bizottság felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy ha az érdekelt felek úgy ítélik meg, hogy védelemhez való joguk gyakorlása során nehézségekbe ütköznek, kérhetik a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság szolgálatai között: az eljárás során szükség esetén közvetít az érdekeik védelmét érintő eljárási kérdésekben, különös tekintettel az aktához való hozzáférésre, az adatok bizalmas kezelésére, a határidők meghosszabbítására, valamint az írásban és/vagy szóban kifejtett álláspontok kezelésére. További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és weboldala a Kereskedelmi Főigazgatóság webhelyén található (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

(2)  HL L 55., 2008.2.28., 6. o.

(3)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szolgál. A dokumentumnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében védelmet kell biztosítani. Az alaprendelet 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

(4)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---