# Euroopan unionin L 330/2022

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 330 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 65. vuosikerta23. joulukuuta 2022 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 330

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

65. vuosikerta23. joulukuuta 2022

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2560, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, sisämarkkinoita vääristävistä ulkomaisista tuista | 1 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2022/2561, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, maanteiden tavara- ja henkilöliikenteeseen tarkoitettujen tiettyjen ajoneuvojen kuljettajien perustason ammattipätevyydestä ja jatkokoulutuksesta (kodifikaatio) (
  1
  ) | 46 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2560, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, sisämarkkinoita vääristävistä ulkomaisista tuista

1

DIREKTIIVIT

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2022/2561, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, maanteiden tavara- ja henkilöliikenteeseen tarkoitettujen tiettyjen ajoneuvojen kuljettajien perustason ammattipätevyydestä ja jatkokoulutuksesta (kodifikaatio) (
  1
  )

1

46

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/2562, annettu 24 päivänä lokakuuta 2022, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Thaimaan kuningaskunnan välisen kokonaisvaltaista kumppanuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta | 70 |
| | * | Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Thaimaan kuningaskunnan välinen kokonaisvaltaista kumppanuutta ja yhteistyötä koskeva puitesopimus | 72 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU) 2022/2563, annettu 19 päivänä joulukuuta 2022, tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EU) 2021/2283 muuttamisesta | 109 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/2564, annettu 16 päivänä elokuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 täydentämisestä purkamisvelvoitetta koskevan de minimis -poikkeuksen vahvistamiseksi tiettyjen pohjakalojen kalastusten osalta Adrianmerellä ja kaakkoisella Välimerellä annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2021/2064 muuttamisesta | 126 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/2565, annettu 11 päivänä lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/444 täydentämisestä seuranta- ja arviointikehyksen perustamista koskevilla säännöksillä | 130 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/2566, annettu 13 päivänä lokakuuta 2022, delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 muuttamisesta ja oikaisemisesta viini-istutusten lupajärjestelmän osalta | 134 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2567, annettu 13 päivänä lokakuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 muuttamisesta viini-istutusten lupajärjestelmän osalta | 139 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2568, annettu 21 päivänä joulukuuta 2022, afrikkalaista sikaruttoa koskevista erityisistä torjuntatoimenpiteistä annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liitteen I muuttamisesta (
  1
  ) | 147 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2022/2569, annettu 14 päivänä marraskuuta 2022, luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen osapuolten konferenssin 19. kokouksessa (CITES CoP 19) (Panamá, Panama, 14–25 päivänä marraskuuta 2022) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta sekä lajin sisällyttämisestä CITES-yleissopimuksen liitteeseen III | 186 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/2570, annettu 24 päivänä marraskuuta 2022, hopeanitraatin hyväksymättä jättämisestä valmisteryhmään 7 kuuluvissa biosidivalmisteissa käytettävänä tehoaineena Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti (
  1
  ) | 233 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/2562, annettu 24 päivänä lokakuuta 2022, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Thaimaan kuningaskunnan välisen kokonaisvaltaista kumppanuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

70

*

Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Thaimaan kuningaskunnan välinen kokonaisvaltaista kumppanuutta ja yhteistyötä koskeva puitesopimus

72

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU) 2022/2563, annettu 19 päivänä joulukuuta 2022, tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EU) 2021/2283 muuttamisesta

109

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/2564, annettu 16 päivänä elokuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 täydentämisestä purkamisvelvoitetta koskevan de minimis -poikkeuksen vahvistamiseksi tiettyjen pohjakalojen kalastusten osalta Adrianmerellä ja kaakkoisella Välimerellä annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2021/2064 muuttamisesta

de minimis

126

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/2565, annettu 11 päivänä lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/444 täydentämisestä seuranta- ja arviointikehyksen perustamista koskevilla säännöksillä

130

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/2566, annettu 13 päivänä lokakuuta 2022, delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 muuttamisesta ja oikaisemisesta viini-istutusten lupajärjestelmän osalta

134

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2567, annettu 13 päivänä lokakuuta 2022, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 muuttamisesta viini-istutusten lupajärjestelmän osalta

139

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2568, annettu 21 päivänä joulukuuta 2022, afrikkalaista sikaruttoa koskevista erityisistä torjuntatoimenpiteistä annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liitteen I muuttamisesta (
  1
  )

1

147

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2022/2569, annettu 14 päivänä marraskuuta 2022, luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen osapuolten konferenssin 19. kokouksessa (CITES CoP 19) (Panamá, Panama, 14–25 päivänä marraskuuta 2022) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta sekä lajin sisällyttämisestä CITES-yleissopimuksen liitteeseen III

186

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/2570, annettu 24 päivänä marraskuuta 2022, hopeanitraatin hyväksymättä jättämisestä valmisteryhmään 7 kuuluvissa biosidivalmisteissa käytettävänä tehoaineena Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti (
  1
  )

1

233

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 23.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 330/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/2560,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2022,

sisämarkkinoita vääristävistä ulkomaisista tuista

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 ja 207 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Vahvojen, avointen ja kilpailukykyisten sisämarkkinoiden ansiosta sekä eurooppalaiset että ulkomaiset yritykset voivat kilpailla ansioiden perusteella. Unioni hyötyy pitkälle kehittyneestä ja vaikuttavasta valtiontukien valvontajärjestelmästä, jolla pyritään varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille taloudellista toimintaa sisämarkkinoilla harjoittaville yrityksille. Tämä valtiontukien valvontajärjestelmä estää jäsenvaltioita myöntämästä sellaista valtiontukea, joka vääristää perusteettomasti kilpailua sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(1)

Vahvojen, avointen ja kilpailukykyisten sisämarkkinoiden ansiosta sekä eurooppalaiset että ulkomaiset yritykset voivat kilpailla ansioiden perusteella. Unioni hyötyy pitkälle kehittyneestä ja vaikuttavasta valtiontukien valvontajärjestelmästä, jolla pyritään varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille taloudellista toimintaa sisämarkkinoilla harjoittaville yrityksille. Tämä valtiontukien valvontajärjestelmä estää jäsenvaltioita myöntämästä sellaista valtiontukea, joka vääristää perusteettomasti kilpailua sisämarkkinoilla.

| (2) | Samaan aikaan sekä yksityiset yritykset että julkiset yritykset, jotka ovat suoraan tai välillisesti valtion määräysvallassa tai omistuksessa, voivat saada kolmansilta mailta tukia, jotka käytetään sitten esimerkiksi taloudellisen toiminnan rahoittamiseen sisämarkkinoilla jollakin talouden alalla, kuten osallistumiseen julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin tai yritysten hankintaan, mukaan lukien sellaiset yritykset, joilla on kriittisen infrastruktuurin ja innovatiivisten teknologioiden kaltaista strategista omaisuutta. Unionin valtiontukisääntöjä ei tällä hetkellä sovelleta tällaisiin ulkomaisiin tukiin. |
| --- | --- |

(2)

Samaan aikaan sekä yksityiset yritykset että julkiset yritykset, jotka ovat suoraan tai välillisesti valtion määräysvallassa tai omistuksessa, voivat saada kolmansilta mailta tukia, jotka käytetään sitten esimerkiksi taloudellisen toiminnan rahoittamiseen sisämarkkinoilla jollakin talouden alalla, kuten osallistumiseen julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin tai yritysten hankintaan, mukaan lukien sellaiset yritykset, joilla on kriittisen infrastruktuurin ja innovatiivisten teknologioiden kaltaista strategista omaisuutta. Unionin valtiontukisääntöjä ei tällä hetkellä sovelleta tällaisiin ulkomaisiin tukiin.

| (3) | Tämä asetus kattaa kaikki talouden alat, myös ne, joilla on strategista merkitystä unionin kannalta, ja kriittiset infrastruktuurit, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/452 (3) 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa mainitut kriittiset infrastruktuurit. |
| --- | --- |

(3)

Tämä asetus kattaa kaikki talouden alat, myös ne, joilla on strategista merkitystä unionin kannalta, ja kriittiset infrastruktuurit, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/452 (3) 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa mainitut kriittiset infrastruktuurit.

| (4) | Ulkomaiset tuet voivat vääristää sisämarkkinoita ja heikentää eri taloudellisten toimintojen tasapuolisia toimintaedellytyksiä unionissa. Näin voi käydä erityisesti silloin, kun kyseessä ovat unionin yritysten määräysvaltaa muuttavat keskittymät, jos tällaiset keskittymät rahoitetaan kokonaan tai osittain ulkomaisilla tuilla tai jos ulkomaisia tukia saavien talouden toimijoiden kanssa tehdään sopimuksia unionissa. |
| --- | --- |

(4)

Ulkomaiset tuet voivat vääristää sisämarkkinoita ja heikentää eri taloudellisten toimintojen tasapuolisia toimintaedellytyksiä unionissa. Näin voi käydä erityisesti silloin, kun kyseessä ovat unionin yritysten määräysvaltaa muuttavat keskittymät, jos tällaiset keskittymät rahoitetaan kokonaan tai osittain ulkomaisilla tuilla tai jos ulkomaisia tukia saavien talouden toimijoiden kanssa tehdään sopimuksia unionissa.

| (5) | Ulkomaisten tukien aiheuttamiin vääristymiin ei puututa millään olemassa olevalla unionin välineellä. Komissio voi käyttää kaupan suojatoimia silloin, kun tuettuja tavaroita tuodaan unioniin, mutta ei silloin, kun ulkomaiset tuet ovat tuettuja investointeja tai kun on kyse palveluista tai rahavirroista. Tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO:n sopimuksen nojalla unionilla on mahdollisuus aloittaa valtioiden välinen riitojenratkaisu tiettyjä WTO:n jäsenten myöntämiä ulkomaisia tukia vastaan, mutta ainoastaan tavaroiden osalta. |
| --- | --- |

(5)

Ulkomaisten tukien aiheuttamiin vääristymiin ei puututa millään olemassa olevalla unionin välineellä. Komissio voi käyttää kaupan suojatoimia silloin, kun tuettuja tavaroita tuodaan unioniin, mutta ei silloin, kun ulkomaiset tuet ovat tuettuja investointeja tai kun on kyse palveluista tai rahavirroista. Tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO:n sopimuksen nojalla unionilla on mahdollisuus aloittaa valtioiden välinen riitojenratkaisu tiettyjä WTO:n jäsenten myöntämiä ulkomaisia tukia vastaan, mutta ainoastaan tavaroiden osalta.

| (6) | Sen vuoksi on tarpeen täydentää nykyisiä unionin välineitä uudella välineellä, jolla voidaan puuttua vaikuttavalla tavalla ulkomaisten tukien aiheuttamiin sisämarkkinoiden vääristymiin ja jotta voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset. Uudella välineellä täydennetään erityisesti unionin valtiontukisääntöjä, joilla puututaan jäsenvaltioiden tukien aiheuttamiin sisämarkkinoiden vääristymiin. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi on tarpeen täydentää nykyisiä unionin välineitä uudella välineellä, jolla voidaan puuttua vaikuttavalla tavalla ulkomaisten tukien aiheuttamiin sisämarkkinoiden vääristymiin ja jotta voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset. Uudella välineellä täydennetään erityisesti unionin valtiontukisääntöjä, joilla puututaan jäsenvaltioiden tukien aiheuttamiin sisämarkkinoiden vääristymiin.

| (7) | On tärkeää vahvistaa säännöt ja menettelyt sellaisten ulkomaisten tukien tutkimiseksi, jotka vääristävät sisämarkkinoita tosiasiallisesti tai mahdollisesti, ja tarvittaessa korjata kyseiset vääristymät. Ulkomaiset tuet voivat vääristää sisämarkkinoita, jos ulkomaista tukea saava yritys harjoittaa taloudellista toimintaa unionissa. Tämän asetuksen asianmukaisella soveltamisella ja täytäntöönpanon valvonnalla on määrä edistää sisämarkkinoiden häiriönsietokykyä ulkomaisten tukien aiheuttamia vääristymiä vastaan ja siten unionin avointa strategista autonomiaa. Tässä asetuksessa vahvistetaan sen vuoksi säännöt, jotka koskevat kaikkia unionissa taloudellista toimintaa harjoittavia yrityksiä, myös valtion suorassa tai välillisessä määräysvallassa olevia julkisia yrityksiä. Erityistä huomiota on määrä kiinnittää tämän asetuksen vaikutuksiin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jäljempänä ’pk-yritykset’, kun otetaan huomioon niiden harjoittaman taloudellisen toiminnan merkitys ja se, miten ne edistävät unionin keskeisten poliittisten tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(7)

On tärkeää vahvistaa säännöt ja menettelyt sellaisten ulkomaisten tukien tutkimiseksi, jotka vääristävät sisämarkkinoita tosiasiallisesti tai mahdollisesti, ja tarvittaessa korjata kyseiset vääristymät. Ulkomaiset tuet voivat vääristää sisämarkkinoita, jos ulkomaista tukea saava yritys harjoittaa taloudellista toimintaa unionissa. Tämän asetuksen asianmukaisella soveltamisella ja täytäntöönpanon valvonnalla on määrä edistää sisämarkkinoiden häiriönsietokykyä ulkomaisten tukien aiheuttamia vääristymiä vastaan ja siten unionin avointa strategista autonomiaa. Tässä asetuksessa vahvistetaan sen vuoksi säännöt, jotka koskevat kaikkia unionissa taloudellista toimintaa harjoittavia yrityksiä, myös valtion suorassa tai välillisessä määräysvallassa olevia julkisia yrityksiä. Erityistä huomiota on määrä kiinnittää tämän asetuksen vaikutuksiin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jäljempänä ’pk-yritykset’, kun otetaan huomioon niiden harjoittaman taloudellisen toiminnan merkitys ja se, miten ne edistävät unionin keskeisten poliittisten tavoitteiden saavuttamista.

| (8) | Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi kaikkialla sisämarkkinoilla ja tämän asetuksen johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi komissio on ainoa viranomainen, joka on toimivaltainen soveltamaan tätä asetusta. Komissiolla olisi oltava valtuudet tutkia oma-aloitteisesti ulkomaisia tukia millä tahansa talouden alalla siinä määrin kuin ne kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan ja nojautua näin kaikista käytettävissä olevista lähteistä saatuihin tietoihin. Vaikuttavan valvonnan varmistamiseksi komissiolla olisi oltava valtuudet tarkastella ulkomaisia tukia yrityksen komissiolle antaman ennakkoilmoituksen perusteella silloin, kun kyseessä ovat suuret keskittymät (sulautumat ja hankinnat) ja tietyt kynnysarvot ylittävät julkiset hankintamenettelyt. |
| --- | --- |

(8)

Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi kaikkialla sisämarkkinoilla ja tämän asetuksen johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi komissio on ainoa viranomainen, joka on toimivaltainen soveltamaan tätä asetusta. Komissiolla olisi oltava valtuudet tutkia oma-aloitteisesti ulkomaisia tukia millä tahansa talouden alalla siinä määrin kuin ne kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan ja nojautua näin kaikista käytettävissä olevista lähteistä saatuihin tietoihin. Vaikuttavan valvonnan varmistamiseksi komissiolla olisi oltava valtuudet tarkastella ulkomaisia tukia yrityksen komissiolle antaman ennakkoilmoituksen perusteella silloin, kun kyseessä ovat suuret keskittymät (sulautumat ja hankinnat) ja tietyt kynnysarvot ylittävät julkiset hankintamenettelyt.

| (9) | Tätä asetusta sovellettaessa ja tulkittaessa olisi otettava huomioon asiaa koskeva unionin lainsäädäntö, myös valtiontukia, sulautumia ja julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö. |
| --- | --- |

(9)

Tätä asetusta sovellettaessa ja tulkittaessa olisi otettava huomioon asiaa koskeva unionin lainsäädäntö, myös valtiontukia, sulautumia ja julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö.

| (10) | Tämän asetuksen täytäntöönpano ei rajoita kunkin jäsenvaltion oikeutta suojella keskeisiä turvallisuusetujaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 346 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Tämän asetuksen täytäntöönpano ei rajoita kunkin jäsenvaltion oikeutta suojella keskeisiä turvallisuusetujaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 346 artiklan mukaisesti.

| (11) | Tätä asetusta sovellettaessa ulkomaiset tuet olisi katsottava taloudelliseksi panokseksi, jonka myöntää suoraan tai välillisesti kolmas maa, josta koituu etua ja joka rajoittuu yhteen tai useampaan yritykseen tai tuotannonalaan. Kyseiset ehdot ovat kumulatiivisia. |
| --- | --- |

(11)

Tätä asetusta sovellettaessa ulkomaiset tuet olisi katsottava taloudelliseksi panokseksi, jonka myöntää suoraan tai välillisesti kolmas maa, josta koituu etua ja joka rajoittuu yhteen tai useampaan yritykseen tai tuotannonalaan. Kyseiset ehdot ovat kumulatiivisia.

| (12) | Taloudellista panosta voidaan myöntää julkisten tai yksityisten elinten kautta. Se, onko taloudellista panosta saatu julkisyhteisöltä, olisi määritettävä tapauskohtaisesti ottaen asianmukaisesti huomioon asiaankuuluvan yhteisön ominaispiirteet ja sen kolmannen maan oikeudellinen ja taloudellinen ympäristö, jossa yhteisö toimii, mukaan lukien valtion rooli kyseisen maan taloudessa. Taloudellista panosta voidaan myöntää myös yksityisen elimen kautta, jos tämän yksityisen elimen toiminnan voidaan katsoa kuuluvan kolmannelle maalle. Taloudellisen panoksen käsitteeseen kuuluu laajalti erilaisia tukitoimia, jotka eivät rajoitu rahansiirtoihin, esimerkiksi erityis- tai yksinoikeuden myöntäminen yritykselle saamatta siitä vastineeksi asianmukaista korvausta tavanomaisten markkinaehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Taloudellista panosta voidaan myöntää julkisten tai yksityisten elinten kautta. Se, onko taloudellista panosta saatu julkisyhteisöltä, olisi määritettävä tapauskohtaisesti ottaen asianmukaisesti huomioon asiaankuuluvan yhteisön ominaispiirteet ja sen kolmannen maan oikeudellinen ja taloudellinen ympäristö, jossa yhteisö toimii, mukaan lukien valtion rooli kyseisen maan taloudessa. Taloudellista panosta voidaan myöntää myös yksityisen elimen kautta, jos tämän yksityisen elimen toiminnan voidaan katsoa kuuluvan kolmannelle maalle. Taloudellisen panoksen käsitteeseen kuuluu laajalti erilaisia tukitoimia, jotka eivät rajoitu rahansiirtoihin, esimerkiksi erityis- tai yksinoikeuden myöntäminen yritykselle saamatta siitä vastineeksi asianmukaista korvausta tavanomaisten markkinaehtojen mukaisesti.

| (13) | Taloudellisesta panoksesta olisi koiduttava etua taloudellista toimintaa sisämarkkinoilla harjoittavalle yritykselle. Taloudellisesta panoksesta olisi katsottava koituvan etua yritykselle, jos panosta ei olisi voinut saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Edun olemassaolon määrittelyssä olisi käytettävä vertailevia viitearvoja, kuten yksityisten sijoittajien sijoituskäytäntöjä, markkinoilta saatavilla olevan rahoituksen korkoja, vertailukelpoista verokohtelua tai tietystä tavarasta tai palvelusta maksettavaa riittävää korvausta. Jos suoraan vertailukelpoisia viitearvoja ei ole käytettävissä, nykyisiä viitearvoja voitaisiin mukauttaa tai vaihtoehtoisia viitearvoja voitaisiin vahvistaa yleisesti hyväksyttyjen arviointimenetelmien perusteella. Etua voi koitua esimerkiksi viranomaisten ja julkisten yritysten suhteiden yhteydessä, jos tällainen suhde ja erityisesti viranomaisten julkisille yrityksille osoittama rahoitus eivät ole tavanomaisten markkinaehtojen mukaisia. Tavaroiden tai palvelujen tarjoamisen tai ostamisen voidaan olettaa olevan tavanomaisten markkinaehtojen mukaista, mikäli se tapahtuu kilpailuun perustuvalla, avoimella ja syrjimättömällä tarjouskilpailulla. Sisämarkkinoilla taloudellista toimintaa harjoittavalle yritykselle ei katsota koituvan etua taloudellisesta panoksesta, jos arviointi osoittaa, että yritys olisi saanut saman edun tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Yrityksen sisäisesti vaihdettujen tavaroiden ja palvelujen yhteydessä sovelletusta siirtohinnoittelusta voi koitua etua, jos kyseinen siirtohinnoittelu ei tapahdu tavanomaisten markkinaehtojen mukaisesti. Taloudellisesta panoksesta koituva etu voi välittyä yritykselle, joka harjoittaa taloudellista toimintaa unionissa. |
| --- | --- |

(13)

Taloudellisesta panoksesta olisi koiduttava etua taloudellista toimintaa sisämarkkinoilla harjoittavalle yritykselle. Taloudellisesta panoksesta olisi katsottava koituvan etua yritykselle, jos panosta ei olisi voinut saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Edun olemassaolon määrittelyssä olisi käytettävä vertailevia viitearvoja, kuten yksityisten sijoittajien sijoituskäytäntöjä, markkinoilta saatavilla olevan rahoituksen korkoja, vertailukelpoista verokohtelua tai tietystä tavarasta tai palvelusta maksettavaa riittävää korvausta. Jos suoraan vertailukelpoisia viitearvoja ei ole käytettävissä, nykyisiä viitearvoja voitaisiin mukauttaa tai vaihtoehtoisia viitearvoja voitaisiin vahvistaa yleisesti hyväksyttyjen arviointimenetelmien perusteella. Etua voi koitua esimerkiksi viranomaisten ja julkisten yritysten suhteiden yhteydessä, jos tällainen suhde ja erityisesti viranomaisten julkisille yrityksille osoittama rahoitus eivät ole tavanomaisten markkinaehtojen mukaisia. Tavaroiden tai palvelujen tarjoamisen tai ostamisen voidaan olettaa olevan tavanomaisten markkinaehtojen mukaista, mikäli se tapahtuu kilpailuun perustuvalla, avoimella ja syrjimättömällä tarjouskilpailulla. Sisämarkkinoilla taloudellista toimintaa harjoittavalle yritykselle ei katsota koituvan etua taloudellisesta panoksesta, jos arviointi osoittaa, että yritys olisi saanut saman edun tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Yrityksen sisäisesti vaihdettujen tavaroiden ja palvelujen yhteydessä sovelletusta siirtohinnoittelusta voi koitua etua, jos kyseinen siirtohinnoittelu ei tapahdu tavanomaisten markkinaehtojen mukaisesti. Taloudellisesta panoksesta koituva etu voi välittyä yritykselle, joka harjoittaa taloudellista toimintaa unionissa.

| (14) | Edun olisi koiduttava yhdelle tai useammalle yritykselle tai tuotannonalalle. Ulkomaisen tuen erityispiirteet voidaan todeta joko lakisääteisesti tai tosiseikkojen perusteella. |
| --- | --- |

(14)

Edun olisi koiduttava yhdelle tai useammalle yritykselle tai tuotannonalalle. Ulkomaisen tuen erityispiirteet voidaan todeta joko lakisääteisesti tai tosiseikkojen perusteella.

| (15) | Ulkomainen tuki olisi katsottava myönnetyksi siitä hetkestä alkaen, kun tuensaajalla on oikeus saada ulkomaista tukea. Ulkomaisen tuen tosiasiallinen maksaminen ei ole välttämätön edellytys ulkomaisen tuen sisältymiselle tämän asetuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(15)

Ulkomainen tuki olisi katsottava myönnetyksi siitä hetkestä alkaen, kun tuensaajalla on oikeus saada ulkomaista tukea. Ulkomaisen tuen tosiasiallinen maksaminen ei ole välttämätön edellytys ulkomaisen tuen sisältymiselle tämän asetuksen soveltamisalaan.

| (16) | Taloudellista panosta, jota myönnetään ainoastaan yrityksen muuhun kuin taloudelliseen toimintaan, ei katsota ulkomaiseksi tueksi. Jos muuhun kuin taloudelliseen toimintaan myönnettyä taloudellista panosta kuitenkin käytetään yrityksen taloudellisen toiminnan ristiintukemiseen, se voidaan katsoa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaksi ulkomaiseksi tueksi. Jos yritys käyttää taloudellisia panoksia, jotka voivat olla esimerkiksi erityis- tai yksinoikeuden muodossa, taikka taloudellisia panoksia, jotka on saatu viranomaisten asettaman rasituksen korvauksena, muun toiminnan ristiintukemiseen, kyseinen ristiintukeminen voisi olla osoitus siitä, että erityis- tai yksinoikeus on myönnetty ilman asianmukaista korvausta tai että rasituksesta on myönnetty liian suuri korvaus ja että kyseessä on tällöin ulkomainen tuki. |
| --- | --- |

(16)

Taloudellista panosta, jota myönnetään ainoastaan yrityksen muuhun kuin taloudelliseen toimintaan, ei katsota ulkomaiseksi tueksi. Jos muuhun kuin taloudelliseen toimintaan myönnettyä taloudellista panosta kuitenkin käytetään yrityksen taloudellisen toiminnan ristiintukemiseen, se voidaan katsoa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaksi ulkomaiseksi tueksi. Jos yritys käyttää taloudellisia panoksia, jotka voivat olla esimerkiksi erityis- tai yksinoikeuden muodossa, taikka taloudellisia panoksia, jotka on saatu viranomaisten asettaman rasituksen korvauksena, muun toiminnan ristiintukemiseen, kyseinen ristiintukeminen voisi olla osoitus siitä, että erityis- tai yksinoikeus on myönnetty ilman asianmukaista korvausta tai että rasituksesta on myönnetty liian suuri korvaus ja että kyseessä on tällöin ulkomainen tuki.

| (17) | Kun ulkomaisen tuen olemassaolo on todettu, komission olisi arvioitava tapauskohtaisesti, vääristääkö se sisämarkkinoita. Toisin kuin jäsenvaltion myöntämä valtiontuki, ulkomaiset tuet eivät yleensä ole kiellettyjä. |
| --- | --- |

(17)

Kun ulkomaisen tuen olemassaolo on todettu, komission olisi arvioitava tapauskohtaisesti, vääristääkö se sisämarkkinoita. Toisin kuin jäsenvaltion myöntämä valtiontuki, ulkomaiset tuet eivät yleensä ole kiellettyjä.

| (18) | Monia ulkomaisia tukia koskeva avoimuuden puute ja kaupallisen todellisuuden monimutkaisuus voivat tehdä hankalaksi tunnistaa yksiselitteisesti, millaisia vaikutuksia tietyllä ulkomaisella tuella on sisämarkkinoilla, tai esittää vaikutukset määrällisesti. Vääristymän määrittämiseksi näyttää näin ollen tarpeelliselta käyttää ei-tyhjentävää indikaattorijoukkoa. Arvioitaessa, missä määrin ulkomainen tuki voi parantaa yrityksen kilpailuasemaa, ja jos kyseisellä ulkomaisella tuella on siten tosiasiallisesti tai mahdollisesti kielteinen vaikutus kilpailuun sisämarkkinoilla, komissio voi ottaa huomioon tiettyjä indikaattoreita, mukaan lukien ulkomaisen tuen määrä ja luonne, ulkomaisen tuen tarkoitus ja ehdot sekä sen käyttö sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(18)

Monia ulkomaisia tukia koskeva avoimuuden puute ja kaupallisen todellisuuden monimutkaisuus voivat tehdä hankalaksi tunnistaa yksiselitteisesti, millaisia vaikutuksia tietyllä ulkomaisella tuella on sisämarkkinoilla, tai esittää vaikutukset määrällisesti. Vääristymän määrittämiseksi näyttää näin ollen tarpeelliselta käyttää ei-tyhjentävää indikaattorijoukkoa. Arvioitaessa, missä määrin ulkomainen tuki voi parantaa yrityksen kilpailuasemaa, ja jos kyseisellä ulkomaisella tuella on siten tosiasiallisesti tai mahdollisesti kielteinen vaikutus kilpailuun sisämarkkinoilla, komissio voi ottaa huomioon tiettyjä indikaattoreita, mukaan lukien ulkomaisen tuen määrä ja luonne, ulkomaisen tuen tarkoitus ja ehdot sekä sen käyttö sisämarkkinoilla.

| (19) | Käyttäessään indikaattoreita sisämarkkinoiden vääristymien toteamiseksi komissio voi ottaa huomioon useita tekijöitä, kuten ulkomaisen tuen määrän absoluuttisena lukuna tai suhteessa markkinoiden kokoon tai investoinnin arvoon. Esimerkiksi kun ulkomainen tuki kattaa keskittymän yhteydessä merkittävän osan kohteen ostohinnasta, kyseessä on todennäköisesti vääristävä tuki. Myös ulkomaiset tuet, jotka kattavat merkittävän osan julkisessa hankintamenettelyssä tehtävän sopimuksen ennakoidusta arvosta, aiheuttavat todennäköisesti vääristymiä. Jos ulkomaista tukea myönnetään toimintakustannuksiin, se näyttää aiheuttavan vääristymiä todennäköisemmin kuin jos se myönnetään investointikustannuksiin. Pk-yrityksille myönnettävien ulkomaisten tukien voitaisiin yleisesti ottaen katsoa aiheuttavan vääristymiä epätodennäköisemmin kuin suurille yrityksille myönnettävien ulkomaisten tukien. Lisäksi olisi otettava huomioon markkinoiden ominaispiirteet ja erityisesti niiden kilpailuolosuhteet, kuten markkinoille pääsyn esteet. Ulkomaiset tuet markkinoilla, joille on ominaista ylikapasiteetti, tai ulkomaiset tuet, jotka johtavat ylikapasiteettiin ylläpitämällä kannattamatonta omaisuutta tai kannustamalla investoimaan sellaiseen kapasiteetin laajennukseen, jota ei tehtäisi ilman tukia, aiheuttavat todennäköisesti vääristymiä. Sellaiselle tuensaajalle myönnetty ulkomainen tuki, jonka sisämarkkinoilla tapahtuva toiminta näyttää olevan vähäistä esimerkiksi unionissa saadulla liikevaihdolla mitattuna, aiheuttaa epätodennäköisemmin vääristymiä kuin sellaiselle tuensaajalle myönnetty ulkomainen tuki, jonka toiminta on merkittävämpää sisämarkkinoilla. Ulkomaista tukea, jota on annettu kolmen peräkkäisen vuoden aikana enintään 4 miljoonaa euroa, olisi pääsääntöisesti katsottava, että on epätodennäköistä, että se vääristää sisämarkkinoita tässä asetuksessa tarkoitetulla tavalla. Yksittäiselle yritykselle annettavien ulkomaisten tukien, jotka eivät ylitä komission asetuksen (EU) N:o 1407/2013 (4) 3 artiklan 2 kohdassa määriteltyä vähämerkityksisen tuen määrää kolmen peräkkäisen vuoden aikana kolmatta maata kohden, olisi katsottava olevan sisämarkkinoita vääristämättömiä tässä asetuksessa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(19)

Käyttäessään indikaattoreita sisämarkkinoiden vääristymien toteamiseksi komissio voi ottaa huomioon useita tekijöitä, kuten ulkomaisen tuen määrän absoluuttisena lukuna tai suhteessa markkinoiden kokoon tai investoinnin arvoon. Esimerkiksi kun ulkomainen tuki kattaa keskittymän yhteydessä merkittävän osan kohteen ostohinnasta, kyseessä on todennäköisesti vääristävä tuki. Myös ulkomaiset tuet, jotka kattavat merkittävän osan julkisessa hankintamenettelyssä tehtävän sopimuksen ennakoidusta arvosta, aiheuttavat todennäköisesti vääristymiä. Jos ulkomaista tukea myönnetään toimintakustannuksiin, se näyttää aiheuttavan vääristymiä todennäköisemmin kuin jos se myönnetään investointikustannuksiin. Pk-yrityksille myönnettävien ulkomaisten tukien voitaisiin yleisesti ottaen katsoa aiheuttavan vääristymiä epätodennäköisemmin kuin suurille yrityksille myönnettävien ulkomaisten tukien. Lisäksi olisi otettava huomioon markkinoiden ominaispiirteet ja erityisesti niiden kilpailuolosuhteet, kuten markkinoille pääsyn esteet. Ulkomaiset tuet markkinoilla, joille on ominaista ylikapasiteetti, tai ulkomaiset tuet, jotka johtavat ylikapasiteettiin ylläpitämällä kannattamatonta omaisuutta tai kannustamalla investoimaan sellaiseen kapasiteetin laajennukseen, jota ei tehtäisi ilman tukia, aiheuttavat todennäköisesti vääristymiä. Sellaiselle tuensaajalle myönnetty ulkomainen tuki, jonka sisämarkkinoilla tapahtuva toiminta näyttää olevan vähäistä esimerkiksi unionissa saadulla liikevaihdolla mitattuna, aiheuttaa epätodennäköisemmin vääristymiä kuin sellaiselle tuensaajalle myönnetty ulkomainen tuki, jonka toiminta on merkittävämpää sisämarkkinoilla. Ulkomaista tukea, jota on annettu kolmen peräkkäisen vuoden aikana enintään 4 miljoonaa euroa, olisi pääsääntöisesti katsottava, että on epätodennäköistä, että se vääristää sisämarkkinoita tässä asetuksessa tarkoitetulla tavalla. Yksittäiselle yritykselle annettavien ulkomaisten tukien, jotka eivät ylitä komission asetuksen (EU) N:o 1407/2013 (4) 3 artiklan 2 kohdassa määriteltyä vähämerkityksisen tuen määrää kolmen peräkkäisen vuoden aikana kolmatta maata kohden, olisi katsottava olevan sisämarkkinoita vääristämättömiä tässä asetuksessa tarkoitetulla tavalla.

| (20) | Tietyntyyppisten valtiontukien tavoin tietyt ulkomaisten tukien luokat, kuten rajoittamattomat takaukset eli takaukset, joiden määrää tai kestoa ei ole millään tavoin rajoitettu, myös vääristävät todennäköisesti sisämarkkinoita niiden luonteen vuoksi. Sama koskee kohtuuttoman edullisia tarjouksia, joiden edullista luonnetta, kuten hintaa, ei voida perustella muilla tekijöillä. Lisäksi vientirahoituksena myönnettävät tuet voisivat olla erityisen ongelmallisia niiden vääristävien vaikutusten vuoksi, paitsi jos tällaisia tukia myönnetään julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan OECD:n järjestelyn mukaisesti. Tällaiset ulkomaiset tuet vääristävät todennäköisimmin sisämarkkinoita, joten komission ei tarvitse tehdä niille indikaattoreihin perustuvaa yksityiskohtaista arviointia. Yritys voi joka tapauksessa osoittaa, että kyseinen ulkomainen tuki ei vääristä sisämarkkinoita tapaukseen liittyvissä erityisolosuhteissa. |
| --- | --- |

(20)

Tietyntyyppisten valtiontukien tavoin tietyt ulkomaisten tukien luokat, kuten rajoittamattomat takaukset eli takaukset, joiden määrää tai kestoa ei ole millään tavoin rajoitettu, myös vääristävät todennäköisesti sisämarkkinoita niiden luonteen vuoksi. Sama koskee kohtuuttoman edullisia tarjouksia, joiden edullista luonnetta, kuten hintaa, ei voida perustella muilla tekijöillä. Lisäksi vientirahoituksena myönnettävät tuet voisivat olla erityisen ongelmallisia niiden vääristävien vaikutusten vuoksi, paitsi jos tällaisia tukia myönnetään julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan OECD:n järjestelyn mukaisesti. Tällaiset ulkomaiset tuet vääristävät todennäköisimmin sisämarkkinoita, joten komission ei tarvitse tehdä niille indikaattoreihin perustuvaa yksityiskohtaista arviointia. Yritys voi joka tapauksessa osoittaa, että kyseinen ulkomainen tuki ei vääristä sisämarkkinoita tapaukseen liittyvissä erityisolosuhteissa.

| (21) | Jäsenvaltiot sekä luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt voivat toimittaa tietoja ulkomaisen tuen myönteisistä vaikutuksista, jotka komission olisi otettava asianmukaisesti huomioon tasapainotestiä tehdessään. Komission olisi otettava huomioon ulkomaisen tuen myönteiset vaikutukset niitä koskevan, tutkimuksen aikana toimitetun näytön perusteella. Myönteisten vaikutusten olisi koskettava asiaankuuluvan tuetun taloudellisen toiminnan kehitystä sisämarkkinoilla. Muut myönteiset vaikutukset olisi tarvittaessa otettava huomioon, jotta vältetään, että tasapainotus aiheuttaisi perusteetonta syrjintää. Komission olisi selvitettävä myös asiaankuuluviin politiikan tavoitteisiin, erityisesti unionin politiikan tavoitteisiin, liittyviä laajempia myönteisiä vaikutuksia. Kyseisiä politiikan tavoitteita voivat olla erityisesti ympäristönsuojelun ja sosiaalinormien korkea taso sekä tutkimuksen ja kehityksen edistäminen. Komission olisi punnittava näitä myönteisiä vaikutuksia ja ulkomaisen tuen aiheuttamia kielteisiä vaikutuksia, jotka ilmenevät sisämarkkinoiden vääristymisenä.Komission olisi julkisissa hankintamenettelyissä otettava huomioon asianomaisten tavaroiden ja palvelujen vaihtoehtoisten hankintalähteiden saatavuus. Tasapainotus voi johtaa päätelmään, että korjaustoimenpiteitä ei pidä toteuttaa, jos ulkomaisen tuen myönteiset vaikutukset ovat sen kielteisiä vaikutuksia suuremmat. Niiden ulkomaisten tukien luokkien yhteydessä, joiden katsotaan kaikkein todennäköisimmin vääristävän sisämarkkinoita, on epätodennäköisempää, että myönteiset vaikutukset olisivat kielteisiä vaikutuksia suuremmat. Jos kielteiset vaikutukset ovat suuremmat, tasapainotesti voi auttaa määrittämään sitoumusten tai korjaustoimenpiteiden asianmukaisen laadun ja tason. Kun otetaan huomioon, että tasapainotestissä otetaan huomioon ulkomaisen tuen myönteiset vaikutukset, kyseisen tasapainotestin soveltaminen ei saisi aiheuttaa yritykselle tilannetta, joka olisi sille epäedullisempi kuin jos tasapainotestiä ei olisi sovellettu. Kun komissio suorittaa tasapainotestin, sen olisi esitettävä perustelunsa päätöksessä perusteellisen tutkimuksen päätökseen saattamisesta. |
| --- | --- |

(21)

Jäsenvaltiot sekä luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt voivat toimittaa tietoja ulkomaisen tuen myönteisistä vaikutuksista, jotka komission olisi otettava asianmukaisesti huomioon tasapainotestiä tehdessään. Komission olisi otettava huomioon ulkomaisen tuen myönteiset vaikutukset niitä koskevan, tutkimuksen aikana toimitetun näytön perusteella. Myönteisten vaikutusten olisi koskettava asiaankuuluvan tuetun taloudellisen toiminnan kehitystä sisämarkkinoilla. Muut myönteiset vaikutukset olisi tarvittaessa otettava huomioon, jotta vältetään, että tasapainotus aiheuttaisi perusteetonta syrjintää. Komission olisi selvitettävä myös asiaankuuluviin politiikan tavoitteisiin, erityisesti unionin politiikan tavoitteisiin, liittyviä laajempia myönteisiä vaikutuksia. Kyseisiä politiikan tavoitteita voivat olla erityisesti ympäristönsuojelun ja sosiaalinormien korkea taso sekä tutkimuksen ja kehityksen edistäminen. Komission olisi punnittava näitä myönteisiä vaikutuksia ja ulkomaisen tuen aiheuttamia kielteisiä vaikutuksia, jotka ilmenevät sisämarkkinoiden vääristymisenä.Komission olisi julkisissa hankintamenettelyissä otettava huomioon asianomaisten tavaroiden ja palvelujen vaihtoehtoisten hankintalähteiden saatavuus. Tasapainotus voi johtaa päätelmään, että korjaustoimenpiteitä ei pidä toteuttaa, jos ulkomaisen tuen myönteiset vaikutukset ovat sen kielteisiä vaikutuksia suuremmat. Niiden ulkomaisten tukien luokkien yhteydessä, joiden katsotaan kaikkein todennäköisimmin vääristävän sisämarkkinoita, on epätodennäköisempää, että myönteiset vaikutukset olisivat kielteisiä vaikutuksia suuremmat. Jos kielteiset vaikutukset ovat suuremmat, tasapainotesti voi auttaa määrittämään sitoumusten tai korjaustoimenpiteiden asianmukaisen laadun ja tason. Kun otetaan huomioon, että tasapainotestissä otetaan huomioon ulkomaisen tuen myönteiset vaikutukset, kyseisen tasapainotestin soveltaminen ei saisi aiheuttaa yritykselle tilannetta, joka olisi sille epäedullisempi kuin jos tasapainotestiä ei olisi sovellettu. Kun komissio suorittaa tasapainotestin, sen olisi esitettävä perustelunsa päätöksessä perusteellisen tutkimuksen päätökseen saattamisesta.

| (22) | Kun komissio tutkii ulkomaista tukea oma-aloitteisesti, sillä olisi oltava valtuudet määrätä yritykselle korjaustoimenpiteitä ulkomaisen tuen sisämarkkinoilla aiheuttamien vääristymien korjaamiseksi. Kyseisiin korjaustoimenpiteisiin olisi sisällyttävä rakenteellisia ja muita kuin rakenteellisia korjaustoimenpiteitä sekä ulkomaisen tuen takaisinmaksu, ja niiden olisi oltava tarkoituksenmukaisia kyseessä olevan vääristymän korjaamiseksi sekä oikeasuhteisia. Jos komissio harkitsee vaihtoehtoisia korjaustoimenpiteitä, joista kukin korjaisi vääristymän kokonaan ja vaikuttavasti, komission olisi valittava toimenpide, joka on tutkimuksen kohteena olevan yrityksen kannalta vähiten kuormittava. |
| --- | --- |

(22)

Kun komissio tutkii ulkomaista tukea oma-aloitteisesti, sillä olisi oltava valtuudet määrätä yritykselle korjaustoimenpiteitä ulkomaisen tuen sisämarkkinoilla aiheuttamien vääristymien korjaamiseksi. Kyseisiin korjaustoimenpiteisiin olisi sisällyttävä rakenteellisia ja muita kuin rakenteellisia korjaustoimenpiteitä sekä ulkomaisen tuen takaisinmaksu, ja niiden olisi oltava tarkoituksenmukaisia kyseessä olevan vääristymän korjaamiseksi sekä oikeasuhteisia. Jos komissio harkitsee vaihtoehtoisia korjaustoimenpiteitä, joista kukin korjaisi vääristymän kokonaan ja vaikuttavasti, komission olisi valittava toimenpide, joka on tutkimuksen kohteena olevan yrityksen kannalta vähiten kuormittava.

| (23) | Tutkimuksen kohteena olevalla yrityksellä olisi oltava mahdollisuus antaa sitoumuksia ulkomaisen tuen aiheuttaman vääristymän korjaamiseksi. Jos komissio katsoo, että annetut sitoumukset korjaavat vääristymän kokonaan ja vaikuttavasti, se voi hyväksyä ne ja tehdä niistä päätöksellä sitovia. Tällöin komission ei pidä määrätä korjaustoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(23)

Tutkimuksen kohteena olevalla yrityksellä olisi oltava mahdollisuus antaa sitoumuksia ulkomaisen tuen aiheuttaman vääristymän korjaamiseksi. Jos komissio katsoo, että annetut sitoumukset korjaavat vääristymän kokonaan ja vaikuttavasti, se voi hyväksyä ne ja tehdä niistä päätöksellä sitovia. Tällöin komission ei pidä määrätä korjaustoimenpiteitä.

| (24) | Tutkimuksen kohteena oleva yritys voi tarjoutua maksamaan tuen takaisin sovellettavine korkoineen. Komission olisi hyväksyttävä sitoumuksena tarjottu takaisinmaksu, jos se voi varmistaa, että takaisinmaksu korjaa vääristymän kokonaan, että se toteutetaan avoimella ja todennettavissa olevalla tavalla ja että se on käytännössä vaikuttava, ottaen samalla huomioon riskin, että tämän asetuksen tavoitteita pyritään kiertämään. |
| --- | --- |

(24)

Tutkimuksen kohteena oleva yritys voi tarjoutua maksamaan tuen takaisin sovellettavine korkoineen. Komission olisi hyväksyttävä sitoumuksena tarjottu takaisinmaksu, jos se voi varmistaa, että takaisinmaksu korjaa vääristymän kokonaan, että se toteutetaan avoimella ja todennettavissa olevalla tavalla ja että se on käytännössä vaikuttava, ottaen samalla huomioon riskin, että tämän asetuksen tavoitteita pyritään kiertämään.

| (25) | Jos tutkimuksen kohteena oleva yritys ei anna sitoumuksia, jotka poistaisivat todetun vääristymän kokonaan ja vaikuttavasti, komissiolla olisi oltava valtuudet kieltää keskittymä tai sopimuksen tekeminen ennen sen toteuttamista. Jos keskittymä on jo toteutettu erityisesti sellaisissa tapauksissa, joissa ennakkoilmoitusta ei vaadittu, koska ilmoituskynnysarvoja ei saavutettu, vääristymä voi kuitenkin olla niin merkittävä, ettei sitä voida korjata käyttäytymiseen liittyvillä tai rakenteellisilla toimenpiteillä eikä tuen takaisinmaksulla. Tällaisissa tapauksissa komission olisi voitava päättää korjata vääristymä määräämällä yrityksiä purkamaan keskittymän. |
| --- | --- |

(25)

Jos tutkimuksen kohteena oleva yritys ei anna sitoumuksia, jotka poistaisivat todetun vääristymän kokonaan ja vaikuttavasti, komissiolla olisi oltava valtuudet kieltää keskittymä tai sopimuksen tekeminen ennen sen toteuttamista. Jos keskittymä on jo toteutettu erityisesti sellaisissa tapauksissa, joissa ennakkoilmoitusta ei vaadittu, koska ilmoituskynnysarvoja ei saavutettu, vääristymä voi kuitenkin olla niin merkittävä, ettei sitä voida korjata käyttäytymiseen liittyvillä tai rakenteellisilla toimenpiteillä eikä tuen takaisinmaksulla. Tällaisissa tapauksissa komission olisi voitava päättää korjata vääristymä määräämällä yrityksiä purkamaan keskittymän.

| (26) | Tutkimuksen kohteena oleva yritys voisi tarjoutua tai komissio voisi silloin, kun se on oikeasuhteista ja tarpeen, vaatia tutkimuksen kohteena olevia yrityksiä ilmoittamaan komissiolle asianmukaisena ajanjaksona tapahtuvasta osallistumisestaan tuleviin keskittymiin tai julkisiin hankintamenettelyihin unionissa. Tällaisen ilmoituksen tekeminen tai komission vastauksen saaminen tai sen saamatta jääminen ei anna yritykselle oikeutettua aihetta olettaa, että komissio ei myöhemmin aloita tutkimusta mahdollisista ulkomaisista tuista keskittymään tai julkiseen hankintamenettelyyn osallistuvalle yritykselle. |
| --- | --- |

(26)

Tutkimuksen kohteena oleva yritys voisi tarjoutua tai komissio voisi silloin, kun se on oikeasuhteista ja tarpeen, vaatia tutkimuksen kohteena olevia yrityksiä ilmoittamaan komissiolle asianmukaisena ajanjaksona tapahtuvasta osallistumisestaan tuleviin keskittymiin tai julkisiin hankintamenettelyihin unionissa. Tällaisen ilmoituksen tekeminen tai komission vastauksen saaminen tai sen saamatta jääminen ei anna yritykselle oikeutettua aihetta olettaa, että komissio ei myöhemmin aloita tutkimusta mahdollisista ulkomaisista tuista keskittymään tai julkiseen hankintamenettelyyn osallistuvalle yritykselle.

| (27) | Komissiolla olisi oltava valtuudet tutkia oma-aloitteisesti kaikkia ulkomaisia tukia koskevia tietoja. Jäsenvaltioiden sekä kaikkien luonnollisten tai oikeushenkilöiden taikka yhdistysten olisi voitava antaa komissiolle tietoja väitetyistä ulkomaisista tuista, jotka vääristävät sisämarkkinoita. Komissio voisi perustaa yhteyspisteen, joka helpottaisi tällaisten tietojen antamista luottamuksellisesti. Kun jäsenvaltiot antavat komissiolle asiaankuuluvia tietoja väitetyistä ulkomaisista tuista, jotka vääristävät sisämarkkinoita, komission olisi varmistettava, että kyseisille jäsenvaltioille vastataan. Tällä asetuksella otetaan käyttöön menettely, joka koostuu kahdesta vaiheesta eli alustavasta tarkastelusta ja perusteellisesta tutkimuksesta, jotta voidaan tutkia mahdollisia ulkomaisia tukia ja sitä, vääristävätkö ne sisämarkkinoita, ja korjata tällaiset vääristymät. Yritys, joka on näistä vaiheista jommankumman kohteena, olisi katsottava tutkimuksen kohteena olevaksi yritykseksi. |
| --- | --- |

(27)

Komissiolla olisi oltava valtuudet tutkia oma-aloitteisesti kaikkia ulkomaisia tukia koskevia tietoja. Jäsenvaltioiden sekä kaikkien luonnollisten tai oikeushenkilöiden taikka yhdistysten olisi voitava antaa komissiolle tietoja väitetyistä ulkomaisista tuista, jotka vääristävät sisämarkkinoita. Komissio voisi perustaa yhteyspisteen, joka helpottaisi tällaisten tietojen antamista luottamuksellisesti. Kun jäsenvaltiot antavat komissiolle asiaankuuluvia tietoja väitetyistä ulkomaisista tuista, jotka vääristävät sisämarkkinoita, komission olisi varmistettava, että kyseisille jäsenvaltioille vastataan. Tällä asetuksella otetaan käyttöön menettely, joka koostuu kahdesta vaiheesta eli alustavasta tarkastelusta ja perusteellisesta tutkimuksesta, jotta voidaan tutkia mahdollisia ulkomaisia tukia ja sitä, vääristävätkö ne sisämarkkinoita, ja korjata tällaiset vääristymät. Yritys, joka on näistä vaiheista jommankumman kohteena, olisi katsottava tutkimuksen kohteena olevaksi yritykseksi.

| (28) | Komissiolle olisi annettava asianmukaiset tutkimusvaltuudet kaikkien tarvittavien tietojen keräämiseksi. Sen vuoksi sillä olisi oltava valtuudet pyytää tietoja miltä tahansa yritykseltä tai yritysten yhteenliittymältä koko menettelyn ajan. Komissiolla olisi myös oltava valtuudet määrätä sakkoja tai uhkasakkoja, jos pyydettyjä tietoja ei anneta ajoissa tai jos toimitetut tiedot ovat puutteellisia, virheellisiä tai harhaanjohtavia. Komission olisi myös voitava esittää kysymyksiä jäsenvaltioille tai kolmansille maille. Lisäksi komissiolla olisi oltava valtuudet tehdä tiedonhankintamatkoja unionissa sijaitseviin yrityksen tai yritysten yhteenliittymän tiloihin tai, jos asianosaiselle kolmannelle maalle ilmoitetaan asiasta virallisesti eikä se vastusta tiedonhankintamatkaa, myös kolmannessa maassa sijaitseviin yrityksen yhteenliittymän tiloihin. Komissiolla olisi oltava valtuudet pyytää yritystä tai yritysten yhteenliittymää suostumaan tarkastukseen, jotta tarkastus olisi tehokas. Komissiolla olisi myös oltava valtuudet tehdä päätöksiä käytettävissä olevien tietojen perusteella, jos tutkimuksen kohteena oleva yritys tai tuen myöntänyt kolmas maa ei tee yhteistyötä. |
| --- | --- |

(28)

Komissiolle olisi annettava asianmukaiset tutkimusvaltuudet kaikkien tarvittavien tietojen keräämiseksi. Sen vuoksi sillä olisi oltava valtuudet pyytää tietoja miltä tahansa yritykseltä tai yritysten yhteenliittymältä koko menettelyn ajan. Komissiolla olisi myös oltava valtuudet määrätä sakkoja tai uhkasakkoja, jos pyydettyjä tietoja ei anneta ajoissa tai jos toimitetut tiedot ovat puutteellisia, virheellisiä tai harhaanjohtavia. Komission olisi myös voitava esittää kysymyksiä jäsenvaltioille tai kolmansille maille. Lisäksi komissiolla olisi oltava valtuudet tehdä tiedonhankintamatkoja unionissa sijaitseviin yrityksen tai yritysten yhteenliittymän tiloihin tai, jos asianosaiselle kolmannelle maalle ilmoitetaan asiasta virallisesti eikä se vastusta tiedonhankintamatkaa, myös kolmannessa maassa sijaitseviin yrityksen yhteenliittymän tiloihin. Komissiolla olisi oltava valtuudet pyytää yritystä tai yritysten yhteenliittymää suostumaan tarkastukseen, jotta tarkastus olisi tehokas. Komissiolla olisi myös oltava valtuudet tehdä päätöksiä käytettävissä olevien tietojen perusteella, jos tutkimuksen kohteena oleva yritys tai tuen myöntänyt kolmas maa ei tee yhteistyötä.

| (29) | Lisäksi komissiolla olisi oltava valtuudet toteuttaa väliaikaisia toimenpiteitä, jos se on tarpeen, jotta voidaan estää peruuttamattoman vahingon aiheutuminen kilpailulle sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(29)

Lisäksi komissiolla olisi oltava valtuudet toteuttaa väliaikaisia toimenpiteitä, jos se on tarpeen, jotta voidaan estää peruuttamattoman vahingon aiheutuminen kilpailulle sisämarkkinoilla.

| (30) | Jos komissiolla on alustavan tarkastelun tuloksena riittävästi viitteitä sisämarkkinoita vääristävästä ulkomaisesta tuesta, sillä olisi oltava valtuudet käynnistää perusteellinen tutkimus kerätäkseen asiaankuuluvia lisätietoja ulkomaisen tuen arvioimiseksi. Tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle olisi annettava mahdollisuus käyttää puolustautumisoikeuttaan. |
| --- | --- |

(30)

Jos komissiolla on alustavan tarkastelun tuloksena riittävästi viitteitä sisämarkkinoita vääristävästä ulkomaisesta tuesta, sillä olisi oltava valtuudet käynnistää perusteellinen tutkimus kerätäkseen asiaankuuluvia lisätietoja ulkomaisen tuen arvioimiseksi. Tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle olisi annettava mahdollisuus käyttää puolustautumisoikeuttaan.

| (31) | Komission olisi saatettava perusteellinen tutkimus päätökseen hyväksymällä asiasta päätös. Sen olisi mahdollisuuksien mukaan pyrittävä saattamaan perusteellinen tutkimus päätökseen 18 kuukauden kuluessa ottaen huomioon erityisesti asian monimutkaisuus sekä asianomaisten yritysten ja kolmansien maiden yhteistyöhalukkuus. |
| --- | --- |

(31)

Komission olisi saatettava perusteellinen tutkimus päätökseen hyväksymällä asiasta päätös. Sen olisi mahdollisuuksien mukaan pyrittävä saattamaan perusteellinen tutkimus päätökseen 18 kuukauden kuluessa ottaen huomioon erityisesti asian monimutkaisuus sekä asianomaisten yritysten ja kolmansien maiden yhteistyöhalukkuus.

| (32) | Komissiolla olisi oltava asianmukaiset välineet sitoumusten ja korjaustoimenpiteiden vaikuttavuuden varmistamiseksi. Jos yritys ei noudata sitoumuksia sisältävää päätöstä, korjaustoimenpiteitä sisältävää päätöstä tai väliaikaisten toimenpiteiden toteuttamista koskevaa päätöstä, komissiolla olisi oltava valtuudet määrätä luonteeltaan riittävän varoittavia sakkoja tai uhkasakkoja. Komission olisi otettava huomioon toistuvat noudattamatta jättämiset määrätessään tällaisia sakkoja tai uhkasakkoja. Komissio voi tämän asetuksen vaikuttavuuden vahvistamiseksi soveltaa sitoumuksia tai korjaustoimenpiteitä samanaikaisesti sakkojen tai uhkasakkojen kanssa. |
| --- | --- |

(32)

Komissiolla olisi oltava asianmukaiset välineet sitoumusten ja korjaustoimenpiteiden vaikuttavuuden varmistamiseksi. Jos yritys ei noudata sitoumuksia sisältävää päätöstä, korjaustoimenpiteitä sisältävää päätöstä tai väliaikaisten toimenpiteiden toteuttamista koskevaa päätöstä, komissiolla olisi oltava valtuudet määrätä luonteeltaan riittävän varoittavia sakkoja tai uhkasakkoja. Komission olisi otettava huomioon toistuvat noudattamatta jättämiset määrätessään tällaisia sakkoja tai uhkasakkoja. Komissio voi tämän asetuksen vaikuttavuuden vahvistamiseksi soveltaa sitoumuksia tai korjaustoimenpiteitä samanaikaisesti sakkojen tai uhkasakkojen kanssa.

| (33) | Tämän asetuksen moitteettoman ja vaikuttavan soveltamisen varmistamiseksi komissiolla olisi oltava valtuudet kumota päätös ja antaa uusi päätös, jos päätös on perustunut puutteellisiin, virheellisiin tai harhaanjohtaviin tietoihin, jos yritys toimii sille asetettujen sitoumusten tai sille määrättyjen korjaustoimenpiteiden vastaisesti tai jos sitoumukset tai korjaustoimenpiteet eivät ole olleet vaikuttavia. |
| --- | --- |

(33)

Tämän asetuksen moitteettoman ja vaikuttavan soveltamisen varmistamiseksi komissiolla olisi oltava valtuudet kumota päätös ja antaa uusi päätös, jos päätös on perustunut puutteellisiin, virheellisiin tai harhaanjohtaviin tietoihin, jos yritys toimii sille asetettujen sitoumusten tai sille määrättyjen korjaustoimenpiteiden vastaisesti tai jos sitoumukset tai korjaustoimenpiteet eivät ole olleet vaikuttavia.

| (34) | Koska keskittymillä voi olla merkittävä vaikutus sisämarkkinoilla, komissiolla olisi ilmoituksen saatuaan oltava valtuudet tutkia tietoja ulkomaisista taloudellisista panoksista ehdotetun keskittymän osalta. Yritysten ei pitäisi voida toteuttaa keskittymää ennen komission tarkastelun päättymistä. Komission tarkastelussa olisi noudatettava samaa menettelyä kuin komission aloitteesta suoritettavassa ulkomaisen tuen tarkastelussa, jollei keskittymien erityispiirteiden huomioon ottamiseksi tehtävistä mukautuksista muuta johdu. |
| --- | --- |

(34)

Koska keskittymillä voi olla merkittävä vaikutus sisämarkkinoilla, komissiolla olisi ilmoituksen saatuaan oltava valtuudet tutkia tietoja ulkomaisista taloudellisista panoksista ehdotetun keskittymän osalta. Yritysten ei pitäisi voida toteuttaa keskittymää ennen komission tarkastelun päättymistä. Komission tarkastelussa olisi noudatettava samaa menettelyä kuin komission aloitteesta suoritettavassa ulkomaisen tuen tarkastelussa, jollei keskittymien erityispiirteiden huomioon ottamiseksi tehtävistä mukautuksista muuta johdu.

| (35) | On tarpeen löytää tasapaino sisämarkkinoiden vaikuttavan suojelun ja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien yritysten hallinnollisen rasituksen rajoittamisen välillä. Sen vuoksi pakollinen ennakkoilmoitus olisi tehtävä ainoastaan sellaisista keskittymistä, joiden unionissa saatavan liikevaihdon suuruuteen ja ulkomaisten taloudellisten panosten suuruuteen perustuvat yhteenlasketut kynnysarvot ovat vähintään tässä asetuksessa määriteltyjen suuruiset. |
| --- | --- |

(35)

On tarpeen löytää tasapaino sisämarkkinoiden vaikuttavan suojelun ja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien yritysten hallinnollisen rasituksen rajoittamisen välillä. Sen vuoksi pakollinen ennakkoilmoitus olisi tehtävä ainoastaan sellaisista keskittymistä, joiden unionissa saatavan liikevaihdon suuruuteen ja ulkomaisten taloudellisten panosten suuruuteen perustuvat yhteenlasketut kynnysarvot ovat vähintään tässä asetuksessa määriteltyjen suuruiset.

| (36) | Ilmoituskynnysarvojen alittuessa komission olisi voitava vaatia ilmoitusta mahdollisesti tuetuista keskittymistä, joita ei ole vielä toteutettu, tai ilmoitusta mahdollisesti tuetuista tarjouksista, joista ei ole vielä tehty sopimusta, jos se katsoo, että keskittymästä tai tarjouksesta olisi tarpeen tehdä ennakkoarviointi sen unioniin kohdistuvan vaikutuksen vuoksi. Komissiolla olisi myös oltava mahdollisuus tehdä oma-aloitteinen tarkastelu jo toteutetuista keskittymistä tai jo tehdyistä sopimuksista. |
| --- | --- |

(36)

Ilmoituskynnysarvojen alittuessa komission olisi voitava vaatia ilmoitusta mahdollisesti tuetuista keskittymistä, joita ei ole vielä toteutettu, tai ilmoitusta mahdollisesti tuetuista tarjouksista, joista ei ole vielä tehty sopimusta, jos se katsoo, että keskittymästä tai tarjouksesta olisi tarpeen tehdä ennakkoarviointi sen unioniin kohdistuvan vaikutuksen vuoksi. Komissiolla olisi myös oltava mahdollisuus tehdä oma-aloitteinen tarkastelu jo toteutetuista keskittymistä tai jo tehdyistä sopimuksista.

| (37) | Keskittymää koskevan tarkastelun yhteydessä tehtävä sisämarkkinoiden vääristymän arviointi olisi rajoitettava koskemaan vain asianomaista keskittymää, ja arvioinnissa olisi otettava huomioon vain ne taloudelliset tuet, jotka on myönnetty keskittymää edeltäneiden kolmen vuoden aikana. |
| --- | --- |

(37)

Keskittymää koskevan tarkastelun yhteydessä tehtävä sisämarkkinoiden vääristymän arviointi olisi rajoitettava koskemaan vain asianomaista keskittymää, ja arvioinnissa olisi otettava huomioon vain ne taloudelliset tuet, jotka on myönnetty keskittymää edeltäneiden kolmen vuoden aikana.

| (38) | Keskittymää koskevan ennakkotarkastelumekanismin yhteydessä yritysten olisi voitava pyytää komissiolta ilmoitusta edeltävää vilpittömään mieleen perustuvaa kuulemista, jonka päämääränä on saada ohjeistusta siitä, ylittyvätkö ilmoituskynnysarvot. |
| --- | --- |

(38)

Keskittymää koskevan ennakkotarkastelumekanismin yhteydessä yritysten olisi voitava pyytää komissiolta ilmoitusta edeltävää vilpittömään mieleen perustuvaa kuulemista, jonka päämääränä on saada ohjeistusta siitä, ylittyvätkö ilmoituskynnysarvot.

| (39) | Kun keskittymästä ilmoitetaan komissiolle neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (5) 4 artiklan ja tämän asetuksen mukaisesti, komission olisi pyrittävä rajoittamaan tästä asetuksesta ilmoituksen tekeville osapuolille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Yrityksillä olisi erityisesti oltava mahdollisuus ilmoittaa, mitä tämän asetuksen mukaisen menettelyn yhteydessä toimitettuja tietoja komissiolla on oikeus käyttää myös asetuksen (EY) N:o 139/2004 mukaisissa menettelyissä. |
| --- | --- |

(39)

Kun keskittymästä ilmoitetaan komissiolle neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (5) 4 artiklan ja tämän asetuksen mukaisesti, komission olisi pyrittävä rajoittamaan tästä asetuksesta ilmoituksen tekeville osapuolille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Yrityksillä olisi erityisesti oltava mahdollisuus ilmoittaa, mitä tämän asetuksen mukaisen menettelyn yhteydessä toimitettuja tietoja komissiolla on oikeus käyttää myös asetuksen (EY) N:o 139/2004 mukaisissa menettelyissä.

| (40) | Tarve puuttua sisämarkkinoita vääristäviin ulkomaisiin tukiin on erityisen tärkeää julkisissa hankinnoissa, kun otetaan huomioon niiden taloudellinen merkitys sisämarkkinoilla ja se, että ne rahoitetaan veronmaksajien varoilla. Kun komissio saa ilmoituksen ennen sopimuksen tekemistä, sillä olisi oltava valtuudet tutkia tietoja sellaisista ulkomaisista taloudellisista panoksista, jotka on myönnetty osallistuvalle talouden toimijalle julkisessa hankintamenettelyssä. Ennakkoilmoitusten olisi oltava pakollisia, kun asetuksessa säädetty kynnysarvo, joka on asetettu kattamaan taloudellisesti merkittävät tapaukset, ylittyy, ja samalla olisi minimoitava hallinnollista rasitusta ja oltava estämättä pk-yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin. Tätä kynnysarvon ylittävää ennakkoilmoitusvelvoitetta olisi sovellettava myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU (6) 26 artiklan 2 kohdassa, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (7) 19 artiklan 2 kohdassa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU (8) 37 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin talouden toimijoiden ryhmittymiin. Komissiolla on myös oikeus pyytää ennakkoilmoitusta ulkomaisesta taloudellisesta panoksesta julkisen hankintamenettelyn aikana, vaikka sen ennakoitu arvo alittaisi ilmoituskynnysarvot. Komission olisi pyrittävä rajoittamaan puuttumista julkisiin hankintamenettelyihin ottamalla huomioon, kuinka lyhyt aika sopimuksen tekohetkeen on, kun se päättää, pyytääkö se tällaista ennakkoilmoitusta. |
| --- | --- |

(40)

Tarve puuttua sisämarkkinoita vääristäviin ulkomaisiin tukiin on erityisen tärkeää julkisissa hankinnoissa, kun otetaan huomioon niiden taloudellinen merkitys sisämarkkinoilla ja se, että ne rahoitetaan veronmaksajien varoilla. Kun komissio saa ilmoituksen ennen sopimuksen tekemistä, sillä olisi oltava valtuudet tutkia tietoja sellaisista ulkomaisista taloudellisista panoksista, jotka on myönnetty osallistuvalle talouden toimijalle julkisessa hankintamenettelyssä. Ennakkoilmoitusten olisi oltava pakollisia, kun asetuksessa säädetty kynnysarvo, joka on asetettu kattamaan taloudellisesti merkittävät tapaukset, ylittyy, ja samalla olisi minimoitava hallinnollista rasitusta ja oltava estämättä pk-yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin. Tätä kynnysarvon ylittävää ennakkoilmoitusvelvoitetta olisi sovellettava myös Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU (6) 26 artiklan 2 kohdassa, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (7) 19 artiklan 2 kohdassa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU (8) 37 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin talouden toimijoiden ryhmittymiin. Komissiolla on myös oikeus pyytää ennakkoilmoitusta ulkomaisesta taloudellisesta panoksesta julkisen hankintamenettelyn aikana, vaikka sen ennakoitu arvo alittaisi ilmoituskynnysarvot. Komission olisi pyrittävä rajoittamaan puuttumista julkisiin hankintamenettelyihin ottamalla huomioon, kuinka lyhyt aika sopimuksen tekohetkeen on, kun se päättää, pyytääkö se tällaista ennakkoilmoitusta.

| (41) | Euroopan puolustus- ja turvallisuusalan tarvikkeiden markkinoiden kehittämisen, joka on olennaisen tärkeää Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan ylläpitämiseksi, ja jäsenvaltioiden kansallisen turvallisuuden suojelun välinen tasapaino edellyttää erityistä järjestelmää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/81/EY (9) soveltamisalaan kuuluvia puolustus- ja turvallisuusalan sopimuksia varten. Tällaisten sopimusten tekemistä koskeviin julkisiin hankintoihin ei sen vuoksi pidä soveltaa tämän asetuksen mukaisia ilmoitusvaatimuksia. Ulkomaiset tuet olisi kuitenkin voitava tutkia tällaisten sopimusten yhteydessä oma-aloitteisen tarkastelun kautta. Lisäksi direktiivin 2009/81/EY soveltamisalaan kuuluvien julkisten hankintojen, joihin sovelletaan kyseisen direktiivin poikkeusta tai jotka täyttävät SEUT 346 artiklan soveltamisedellytykset, ei olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan, kun otetaan huomioon esimerkiksi se, että Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan mahdollisuutta turvautua tällaiseen poikkeukseen olisi tulkittava siten, että sen vaikutukset eivät ylitä sitä, mikä on ehdottoman välttämätöntä niiden oikeutettujen etujen suojaamiseksi, joita kyseisillä säännöksillä osaltaan turvataan, sekä SEUT 296 artiklan soveltamisesta puolustushankintoihin annettu komission tulkitseva tiedonanto. |
| --- | --- |

(41)

Euroopan puolustus- ja turvallisuusalan tarvikkeiden markkinoiden kehittämisen, joka on olennaisen tärkeää Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan ylläpitämiseksi, ja jäsenvaltioiden kansallisen turvallisuuden suojelun välinen tasapaino edellyttää erityistä järjestelmää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/81/EY (9) soveltamisalaan kuuluvia puolustus- ja turvallisuusalan sopimuksia varten. Tällaisten sopimusten tekemistä koskeviin julkisiin hankintoihin ei sen vuoksi pidä soveltaa tämän asetuksen mukaisia ilmoitusvaatimuksia. Ulkomaiset tuet olisi kuitenkin voitava tutkia tällaisten sopimusten yhteydessä oma-aloitteisen tarkastelun kautta. Lisäksi direktiivin 2009/81/EY soveltamisalaan kuuluvien julkisten hankintojen, joihin sovelletaan kyseisen direktiivin poikkeusta tai jotka täyttävät SEUT 346 artiklan soveltamisedellytykset, ei olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan, kun otetaan huomioon esimerkiksi se, että Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan mahdollisuutta turvautua tällaiseen poikkeukseen olisi tulkittava siten, että sen vaikutukset eivät ylitä sitä, mikä on ehdottoman välttämätöntä niiden oikeutettujen etujen suojaamiseksi, joita kyseisillä säännöksillä osaltaan turvataan, sekä SEUT 296 artiklan soveltamisesta puolustushankintoihin annettu komission tulkitseva tiedonanto.

| (42) | Puitejärjestelyt ovat tehokkaita hankintamenetelmiä, joita hankintaviranomaiset ja -yksiköt käyttävät laajalti. Tämä asetus ei saisi vaikuttaa ostajille puitejärjestelyn tekemisen jälkeen tarjottuun joustoon. Sen vuoksi tässä asetuksessa säädetty velvollisuus ilmoittaa ulkomaisista taloudellisista panoksista julkisissa hankintamenettelyissä olisi rajoitettava itse puitejärjestelyjen tekemistä edeltävään menettelyyn, eikä sitä saisi soveltaa puitejärjestelyyn perustuviin sopimuksiin. |
| --- | --- |

(42)

Puitejärjestelyt ovat tehokkaita hankintamenetelmiä, joita hankintaviranomaiset ja -yksiköt käyttävät laajalti. Tämä asetus ei saisi vaikuttaa ostajille puitejärjestelyn tekemisen jälkeen tarjottuun joustoon. Sen vuoksi tässä asetuksessa säädetty velvollisuus ilmoittaa ulkomaisista taloudellisista panoksista julkisissa hankintamenettelyissä olisi rajoitettava itse puitejärjestelyjen tekemistä edeltävään menettelyyn, eikä sitä saisi soveltaa puitejärjestelyyn perustuviin sopimuksiin.

| (43) | Kun otetaan huomioon direktiivin 2014/24/EU 27 artiklan 3 kohdan tai 28 artiklan 6 kohdan taikka direktiivin 2014/25/EU 45 artiklan 3 kohdan mukaisesti toteutettavien hankintamenettelyjen kiireellisyys, komission olisi pyrittävä parhaansa mukaan asettamaan tällaiset menettelyt etusijalle alustavan tarkastelun ja perusteellisen tutkimuksen aikana, jotta merkityksellinen päätelmä voidaan tehdä niin pian kuin se on mahdollista. Tätä olisi sovellettava vastaavasti direktiivin 2014/23/EU mukaisesti toteutettaviin samankaltaisiin menettelyihin. |
| --- | --- |

(43)

Kun otetaan huomioon direktiivin 2014/24/EU 27 artiklan 3 kohdan tai 28 artiklan 6 kohdan taikka direktiivin 2014/25/EU 45 artiklan 3 kohdan mukaisesti toteutettavien hankintamenettelyjen kiireellisyys, komission olisi pyrittävä parhaansa mukaan asettamaan tällaiset menettelyt etusijalle alustavan tarkastelun ja perusteellisen tutkimuksen aikana, jotta merkityksellinen päätelmä voidaan tehdä niin pian kuin se on mahdollista. Tätä olisi sovellettava vastaavasti direktiivin 2014/23/EU mukaisesti toteutettaviin samankaltaisiin menettelyihin.

| (44) | Julkisten hankintojen monivaiheisten menettelyjen erityispiirteiden vuoksi komission olisi aloitettava alustava tarkastelu niiden asiaankuuluvien tietojen perusteella, jotka on ilmoitettu osallistumishakemuksen jättämisen yhteydessä. Lopullisen tarjouksen mukana olisi toimitettava päivitetty ilmoitus, jotta varmistetaan, että tiedot ovat kattavat ja tutkimus voidaan suorittaa nopeasti. Komissiolla olisi myös oltava oikeus pyytää lisätietoja, ennen kuin lopullinen tarjous jätetään. |
| --- | --- |

(44)

Julkisten hankintojen monivaiheisten menettelyjen erityispiirteiden vuoksi komission olisi aloitettava alustava tarkastelu niiden asiaankuuluvien tietojen perusteella, jotka on ilmoitettu osallistumishakemuksen jättämisen yhteydessä. Lopullisen tarjouksen mukana olisi toimitettava päivitetty ilmoitus, jotta varmistetaan, että tiedot ovat kattavat ja tutkimus voidaan suorittaa nopeasti. Komissiolla olisi myös oltava oikeus pyytää lisätietoja, ennen kuin lopullinen tarjous jätetään.

| (45) | Tässä asetuksessa ei käsitellä kolmansien maiden talouden toimijoiden pääsyä unionin julkisten hankintojen markkinoille. Kyseinen asia kuuluu asiaa koskevan unionin oikeuden ja kansainvälisten sopimusten soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(45)

Tässä asetuksessa ei käsitellä kolmansien maiden talouden toimijoiden pääsyä unionin julkisten hankintojen markkinoille. Kyseinen asia kuuluu asiaa koskevan unionin oikeuden ja kansainvälisten sopimusten soveltamisalaan.

| (46) | Kun ulkomaisesta taloudellisesta panoksesta ilmoitetaan julkisessa hankintamenettelyssä, arvioinnin olisi koskettava vain kyseistä menettelyä. |
| --- | --- |

(46)

Kun ulkomaisesta taloudellisesta panoksesta ilmoitetaan julkisessa hankintamenettelyssä, arvioinnin olisi koskettava vain kyseistä menettelyä.

| (47) | Komission olisi tarvittaessa etsittävä keinoja varmistaa, että tämän asetuksen mukaisten julkisia hankintoja koskevien velvoitteiden täyttämistä helpotetaan käyttämällä sähköisiä viestintävälineitä. |
| --- | --- |

(47)

Komission olisi tarvittaessa etsittävä keinoja varmistaa, että tämän asetuksen mukaisten julkisia hankintoja koskevien velvoitteiden täyttämistä helpotetaan käyttämällä sähköisiä viestintävälineitä.

| (48) | Olisi varmistettava, että julkisia hankintoja koskevia periaatteita, erityisesti suhteellisuutta, syrjimättömyyttä, yhdenvertaista kohtelua, avoimuutta ja kilpailua koskevia periaatteita, noudatetaan kaikkien julkiseen hankintamenettelyyn osallistuvien talouden toimijoiden osalta riippumatta tämän asetuksen nojalla käynnistetyistä ja vireillä olevista tutkimuksista. Tämä asetus ei saisi rajoittaa direktiivien 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU soveltamista ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädännön alalla sovellettavien velvoitteiden osalta. |
| --- | --- |

(48)

Olisi varmistettava, että julkisia hankintoja koskevia periaatteita, erityisesti suhteellisuutta, syrjimättömyyttä, yhdenvertaista kohtelua, avoimuutta ja kilpailua koskevia periaatteita, noudatetaan kaikkien julkiseen hankintamenettelyyn osallistuvien talouden toimijoiden osalta riippumatta tämän asetuksen nojalla käynnistetyistä ja vireillä olevista tutkimuksista. Tämä asetus ei saisi rajoittaa direktiivien 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU soveltamista ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädännön alalla sovellettavien velvoitteiden osalta.

| (49) | Hankintaviranomaiset tai -yksiköt voivat päättää tehdä sopimuksen erillisinä osina erityisesti direktiivin 2014/24/EU 46 artiklan ja direktiivin 2014/25/EU 65 artiklan mukaisesti ja keinotekoisen jakamisen kieltoa noudattaen. Tarjouksen tekijöiden osalta olisi ilmoitettava ulkomaisista taloudellisista panoksista, jos niiden hakemat osat ylittävät sovellettavan kynnysarvon. |
| --- | --- |

(49)

Hankintaviranomaiset tai -yksiköt voivat päättää tehdä sopimuksen erillisinä osina erityisesti direktiivin 2014/24/EU 46 artiklan ja direktiivin 2014/25/EU 65 artiklan mukaisesti ja keinotekoisen jakamisen kieltoa noudattaen. Tarjouksen tekijöiden osalta olisi ilmoitettava ulkomaisista taloudellisista panoksista, jos niiden hakemat osat ylittävät sovellettavan kynnysarvon.

| (50) | Tämä asetus ei saisi vaikuttaa talouden toimijoiden mahdollisuuteen käyttää hyväksi muiden yksiköiden voimavaroja direktiivien 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU mukaisesti. |
| --- | --- |

(50)

Tämä asetus ei saisi vaikuttaa talouden toimijoiden mahdollisuuteen käyttää hyväksi muiden yksiköiden voimavaroja direktiivien 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU mukaisesti.

| (51) | Tämä asetus ei saisi rajoittaa hankintaviranomaisen tai -yksikön mahdollisuutta vaatia talouden toimijoita lisäämään, selventämään tai täydentämään asiaankuuluvia tietoja tai asiakirjoja, joista säädetään direktiivissä 2014/23/EU, direktiivissä 2014/24/EU tai direktiivissä 2014/25/EU taikka niiden täytäntöön panemiseksi annetussa kansallisessa lainsäädännössä, edellyttäen, että tällaiset pyynnöt esitetään täysin yhdenvertaisen kohtelun ja avoimuuden periaatteita noudattaen. |
| --- | --- |

(51)

Tämä asetus ei saisi rajoittaa hankintaviranomaisen tai -yksikön mahdollisuutta vaatia talouden toimijoita lisäämään, selventämään tai täydentämään asiaankuuluvia tietoja tai asiakirjoja, joista säädetään direktiivissä 2014/23/EU, direktiivissä 2014/24/EU tai direktiivissä 2014/25/EU taikka niiden täytäntöön panemiseksi annetussa kansallisessa lainsäädännössä, edellyttäen, että tällaiset pyynnöt esitetään täysin yhdenvertaisen kohtelun ja avoimuuden periaatteita noudattaen.

| (52) | Julkisilla ostajilla on voimakas taipumus keskittää hankintoja mittakaavaetujen ja tehokkuusetujen saavuttamiseksi. Tällaiset yhteishankintayksiköt ovat direktiiveissä 2009/81/EY, 2014/24/EU ja 2014/25/EU tarkoitettuja hankintaviranomaisia tai -yksikköjä. Sen vuoksi komission olisi voitava tutkia ulkomaisia tukia tällaisten hankintaviranomaisten tai -yksiköiden tekemien sopimusten yhteydessä. |
| --- | --- |

(52)

Julkisilla ostajilla on voimakas taipumus keskittää hankintoja mittakaavaetujen ja tehokkuusetujen saavuttamiseksi. Tällaiset yhteishankintayksiköt ovat direktiiveissä 2009/81/EY, 2014/24/EU ja 2014/25/EU tarkoitettuja hankintaviranomaisia tai -yksikköjä. Sen vuoksi komission olisi voitava tutkia ulkomaisia tukia tällaisten hankintaviranomaisten tai -yksiköiden tekemien sopimusten yhteydessä.

| (53) | Ulkomaisten tukien, joiden avulla talouden toimija voi tehdä asianomaisten rakennusurakoiden tai tavara- tai palveluhankintojen kannalta kohtuuttoman edullisen tarjouksen, olisi katsottava aiheuttavan tosiasiallisia tai mahdollisia vääristymiä julkisessa hankintamenettelyssä. Kyseisiä vääristymiä olisi sen vuoksi arvioitava ei-tyhjentävän indikaattorijoukon perusteella. Näiden indikaattorien avulla olisi voitava määrittää, miten ulkomainen tuki vääristää kilpailua parantamalla yrityksen kilpailuasemaa ja mahdollistamalla kohtuuttoman edullisen tarjouksen tekemisen. Talouden toimijoille olisi annettava mahdollisuus perustella esimerkiksi direktiivin 2014/24/EU 69 artiklan 2 kohdassa tai direktiivin 2014/25/EU 84 artiklan 2 kohdassa, joissa säännellään poikkeuksellisen alhaisia tarjouksia, tarkoitetuilla selvityksillä, että tarjous ei ole kohtuuttoman edullinen. Sopimusten tekeminen olisi kiellettävä ainoastaan silloin, kun ulkomaisen tuen avulla tehdyn tarjouksen edullisuutta ei voida perustella muilla tekijöillä, jos tarjouksen tekijän kanssa on tarkoitus tehdä sopimus ja jos tarjouksen tehnyt yritys ei ole antanut sitoumuksia, joita pidettiin asianmukaisina ja riittävinä vääristymien korjaamiseksi kokonaan ja vaikuttavasti. Näin ollen kielto tehdä sopimus koskee tiettyä menettelyä, jossa kohtuuttoman edullinen tarjous on tehty. Komission päätelmää, jonka mukaan talouden toimija on saanut sisämarkkinoita vääristävää ulkomaista tukea, jonka avulla se on voinut tehdä kohtuuttoman edullisen tarjouksen, ei näin ollen pitäisi pitää tekijänä, joka johtaa poissulkemiseen direktiivin 2014/23/EU 38 artiklan 7 kohdassa, direktiivin 2014/24/EU 57 artiklan 4 kohdassa tai direktiivin 2014/25/EU 80 artiklassa säädettyjen vapaaehtoisten poissulkemisperusteiden nojalla samassa tai muussa mainittujen direktiivien mukaisesti toteutetussa julkisessa hankintamenettelyssä. |
| --- | --- |

(53)

Ulkomaisten tukien, joiden avulla talouden toimija voi tehdä asianomaisten rakennusurakoiden tai tavara- tai palveluhankintojen kannalta kohtuuttoman edullisen tarjouksen, olisi katsottava aiheuttavan tosiasiallisia tai mahdollisia vääristymiä julkisessa hankintamenettelyssä. Kyseisiä vääristymiä olisi sen vuoksi arvioitava ei-tyhjentävän indikaattorijoukon perusteella. Näiden indikaattorien avulla olisi voitava määrittää, miten ulkomainen tuki vääristää kilpailua parantamalla yrityksen kilpailuasemaa ja mahdollistamalla kohtuuttoman edullisen tarjouksen tekemisen. Talouden toimijoille olisi annettava mahdollisuus perustella esimerkiksi direktiivin 2014/24/EU 69 artiklan 2 kohdassa tai direktiivin 2014/25/EU 84 artiklan 2 kohdassa, joissa säännellään poikkeuksellisen alhaisia tarjouksia, tarkoitetuilla selvityksillä, että tarjous ei ole kohtuuttoman edullinen. Sopimusten tekeminen olisi kiellettävä ainoastaan silloin, kun ulkomaisen tuen avulla tehdyn tarjouksen edullisuutta ei voida perustella muilla tekijöillä, jos tarjouksen tekijän kanssa on tarkoitus tehdä sopimus ja jos tarjouksen tehnyt yritys ei ole antanut sitoumuksia, joita pidettiin asianmukaisina ja riittävinä vääristymien korjaamiseksi kokonaan ja vaikuttavasti. Näin ollen kielto tehdä sopimus koskee tiettyä menettelyä, jossa kohtuuttoman edullinen tarjous on tehty. Komission päätelmää, jonka mukaan talouden toimija on saanut sisämarkkinoita vääristävää ulkomaista tukea, jonka avulla se on voinut tehdä kohtuuttoman edullisen tarjouksen, ei näin ollen pitäisi pitää tekijänä, joka johtaa poissulkemiseen direktiivin 2014/23/EU 38 artiklan 7 kohdassa, direktiivin 2014/24/EU 57 artiklan 4 kohdassa tai direktiivin 2014/25/EU 80 artiklassa säädettyjen vapaaehtoisten poissulkemisperusteiden nojalla samassa tai muussa mainittujen direktiivien mukaisesti toteutetussa julkisessa hankintamenettelyssä.

| (54) | Kohtuuttoman edullinen tarjous voisi olla seurausta myös alihankkijoille tai tavarantoimittajille myönnetyistä ulkomaisista tuista, koska niillä on kilpailuvaikutus hankintaviranomaiselle tai -yksikölle jätettyyn tarjoukseen. Hallinnollisen rasituksen rajoittamiseksi vain sellaisten tärkeimpien alihankkijoiden tai pääasiallisten toimittajien olisi ilmoitettava ulkomaisista taloudellisista panoksista, joiden tuotteet tai palvelut liittyvät sopimuksen keskeisiin osiin tai ylittävät tietyn prosenttiosuuden sopimuksen arvosta. Sopimuksen osia voidaan pitää keskeisinä tekijöinä erityisesti sen perusteella, mikä on osan erityinen merkitys tarjouksen laadun kannalta, mukaan lukien erityinen taitotieto, teknologia, erikoistunut henkilöstö, patentit tai vastaavat edut, joita alihankkijalla tai toimittajalla on käytettävissään, erityisesti jos kyseisten osien oletetaan täyttävän suurimman osan ainakin yhdestä julkisen hankintamenettelyn valintaperusteesta.Jotta voidaan varmistaa, että tarkastelun perustana toimivat vakaat tosiseikat, alustavassa tarkastelussa olisi otettava huomioon ne tärkeimmät alihankkijat ja toimittajat, jotka olivat jo tiedossa siinä vaiheessa, kun täydellinen ilmoitus tai vakuutus taikka monivaiheisessa menettelyssä päivitetty ilmoitus tai vakuutus annettiin. Tämä asetus ei saisi vaikuttaa talouden toimijoiden mahdollisuuteen käyttää uusia alihankkijoita sopimustensa täytäntöönpanossa. Tämän seurauksena alihankkijoiden ja tavarantoimittajien vaihtaminen täydellisen ilmoituksen tai vakuutuksen taikka päivitetyn ilmoituksen tai vakuutuksen toimittamisen jälkeen tai sopimuksen täytäntöönpanon aikana ei saisi aiheuttaa uusia ilmoitusvelvollisuuksia, mutta komissio voisi käynnistää oma-aloitteisen tarkastelun, jos sillä on tiedossaan, myös minkä tahansa jäsenvaltion, luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön taikka yhteenliittymän ilmoittamana, että kyseiset alihankkijat ja tavarantoimittajat olisivat voineet hyötyä ulkomaisista tuista. |
| --- | --- |

(54)

Kohtuuttoman edullinen tarjous voisi olla seurausta myös alihankkijoille tai tavarantoimittajille myönnetyistä ulkomaisista tuista, koska niillä on kilpailuvaikutus hankintaviranomaiselle tai -yksikölle jätettyyn tarjoukseen. Hallinnollisen rasituksen rajoittamiseksi vain sellaisten tärkeimpien alihankkijoiden tai pääasiallisten toimittajien olisi ilmoitettava ulkomaisista taloudellisista panoksista, joiden tuotteet tai palvelut liittyvät sopimuksen keskeisiin osiin tai ylittävät tietyn prosenttiosuuden sopimuksen arvosta. Sopimuksen osia voidaan pitää keskeisinä tekijöinä erityisesti sen perusteella, mikä on osan erityinen merkitys tarjouksen laadun kannalta, mukaan lukien erityinen taitotieto, teknologia, erikoistunut henkilöstö, patentit tai vastaavat edut, joita alihankkijalla tai toimittajalla on käytettävissään, erityisesti jos kyseisten osien oletetaan täyttävän suurimman osan ainakin yhdestä julkisen hankintamenettelyn valintaperusteesta.Jotta voidaan varmistaa, että tarkastelun perustana toimivat vakaat tosiseikat, alustavassa tarkastelussa olisi otettava huomioon ne tärkeimmät alihankkijat ja toimittajat, jotka olivat jo tiedossa siinä vaiheessa, kun täydellinen ilmoitus tai vakuutus taikka monivaiheisessa menettelyssä päivitetty ilmoitus tai vakuutus annettiin. Tämä asetus ei saisi vaikuttaa talouden toimijoiden mahdollisuuteen käyttää uusia alihankkijoita sopimustensa täytäntöönpanossa. Tämän seurauksena alihankkijoiden ja tavarantoimittajien vaihtaminen täydellisen ilmoituksen tai vakuutuksen taikka päivitetyn ilmoituksen tai vakuutuksen toimittamisen jälkeen tai sopimuksen täytäntöönpanon aikana ei saisi aiheuttaa uusia ilmoitusvelvollisuuksia, mutta komissio voisi käynnistää oma-aloitteisen tarkastelun, jos sillä on tiedossaan, myös minkä tahansa jäsenvaltion, luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön taikka yhteenliittymän ilmoittamana, että kyseiset alihankkijat ja tavarantoimittajat olisivat voineet hyötyä ulkomaisista tuista.

| (55) | Hankintaviranomaisen tai -yksikön kannalta kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous olisi julkisia hankintoja koskevien direktiivien mukaisesti määriteltävä hinnan tai kustannusten perusteella käyttämällä kustannustehokkuusmallia, kuten elinkaarikustannuksia, ja perusteisiin voi kuulua paras hinta-laatusuhde, joka olisi arvioitava kyseisen hankinnan kohteeseen liittyvien perusteiden mukaan, laadulliset, ympäristöön liittyvät tai sosiaaliset näkökohdat mukaan lukien. |
| --- | --- |

(55)

Hankintaviranomaisen tai -yksikön kannalta kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous olisi julkisia hankintoja koskevien direktiivien mukaisesti määriteltävä hinnan tai kustannusten perusteella käyttämällä kustannustehokkuusmallia, kuten elinkaarikustannuksia, ja perusteisiin voi kuulua paras hinta-laatusuhde, joka olisi arvioitava kyseisen hankinnan kohteeseen liittyvien perusteiden mukaan, laadulliset, ympäristöön liittyvät tai sosiaaliset näkökohdat mukaan lukien.

| (56) | Tämän asetuksen soveltamiseen liittyvien oikeussuojakeinojen yhteydessä, erityisesti julkisia hankintoja koskevien menettelyjen osalta, SEUT 267 artiklassa tarkoitetulla kansallisella tuomioistuimella, joka katsoo, että kysymys on ratkaistava, jotta se voi antaa päätöksen, on oikeus pyytää tai SEUT 267 artiklassa tarkoitetussa tapauksessa sen on pyydettävä unionin tuomioistuinta antamaan ennakkoratkaisu unionin oikeuden, myös tämän asetuksen, tulkinnasta. Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kyseisellä kansallisella tuomioistuimella ei kuitenkaan ole oikeutta esittää kysymystä komission päätöksen pätevyydestä sellaisen talouden toimijan pyynnöstä, jolla on ollut mahdollisuus nostaa kumoamiskanne kyseisestä päätöksestä, erityisesti jos kyseinen päätös koskee sitä suoraan ja erikseen, mutta joka ei ole tehnyt sitä SEUT 263 artiklassa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(56)

Tämän asetuksen soveltamiseen liittyvien oikeussuojakeinojen yhteydessä, erityisesti julkisia hankintoja koskevien menettelyjen osalta, SEUT 267 artiklassa tarkoitetulla kansallisella tuomioistuimella, joka katsoo, että kysymys on ratkaistava, jotta se voi antaa päätöksen, on oikeus pyytää tai SEUT 267 artiklassa tarkoitetussa tapauksessa sen on pyydettävä unionin tuomioistuinta antamaan ennakkoratkaisu unionin oikeuden, myös tämän asetuksen, tulkinnasta. Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kyseisellä kansallisella tuomioistuimella ei kuitenkaan ole oikeutta esittää kysymystä komission päätöksen pätevyydestä sellaisen talouden toimijan pyynnöstä, jolla on ollut mahdollisuus nostaa kumoamiskanne kyseisestä päätöksestä, erityisesti jos kyseinen päätös koskee sitä suoraan ja erikseen, mutta joka ei ole tehnyt sitä SEUT 263 artiklassa asetetussa määräajassa.

| (57) | Kun otetaan huomioon keskittymiä ja julkisia hankintoja koskevan ennakkotarkastelumekanismin luonne ja oikeusvarmuuden tarve kyseisten liiketoimien osalta, komissio ei voisi oma-aloitteisesti tarkastella uudelleen sellaista keskittymää eikä sellaista julkisia hankintoja koskevaa tarjouskilpailua, josta on ilmoitettu ja joka on arvioitu asiaankuuluvia menettelyjä noudattaen. Taloudellisilla panoksilla, joista on ilmoitettu komissiolle ilmoitusmenettelyä noudattaen, voi kuitenkin olla merkitystä myös kyseisen keskittymä- tai hankintamenettelyn ulkopuolella. |
| --- | --- |

(57)

Kun otetaan huomioon keskittymiä ja julkisia hankintoja koskevan ennakkotarkastelumekanismin luonne ja oikeusvarmuuden tarve kyseisten liiketoimien osalta, komissio ei voisi oma-aloitteisesti tarkastella uudelleen sellaista keskittymää eikä sellaista julkisia hankintoja koskevaa tarjouskilpailua, josta on ilmoitettu ja joka on arvioitu asiaankuuluvia menettelyjä noudattaen. Taloudellisilla panoksilla, joista on ilmoitettu komissiolle ilmoitusmenettelyä noudattaen, voi kuitenkin olla merkitystä myös kyseisen keskittymä- tai hankintamenettelyn ulkopuolella.

| (58) | Jäsenvaltioiden olisi tehtävä tehokasta yhteistyötä komission kanssa tämän asetuksen soveltamisessa. Komission olisi voitava perustaa yhteistyömekanismi helpottamaan tällaista yhteistyötä. |
| --- | --- |

(58)

Jäsenvaltioiden olisi tehtävä tehokasta yhteistyötä komission kanssa tämän asetuksen soveltamisessa. Komission olisi voitava perustaa yhteistyömekanismi helpottamaan tällaista yhteistyötä.

| (59) | Tietojen keräämiseksi ulkomaisista tuista komissiolla olisi oltava mahdollisuus käynnistää tiettyjä talouden aloja, tietyntyyppistä taloudellista toimintaa tai tiettyjen ulkomaisten tukivälineiden käyttöä koskevia tutkimuksia. Komission olisi voitava käyttää tällaisista markkinatutkimuksista saatuja tietoja tarkastellakseen tiettyjä liiketoimia tämän asetuksen mukaisissa menettelyissä. |
| --- | --- |

(59)

Tietojen keräämiseksi ulkomaisista tuista komissiolla olisi oltava mahdollisuus käynnistää tiettyjä talouden aloja, tietyntyyppistä taloudellista toimintaa tai tiettyjen ulkomaisten tukivälineiden käyttöä koskevia tutkimuksia. Komission olisi voitava käyttää tällaisista markkinatutkimuksista saatuja tietoja tarkastellakseen tiettyjä liiketoimia tämän asetuksen mukaisissa menettelyissä.

| (60) | Jos komissio epäilee olevan olemassa toistuvia ulkomaisia tukia, jotka vääristävät sisämarkkinoita, tai jos useissa tämän asetuksen mukaisissa täytäntöönpanotoimissa havaitaan saman kolmannen maan myöntämiä sisämarkkinoita vääristäviä ulkomaisia tukia, komission olisi voitava käydä kyseisen kolmannen maan kanssa vuoropuhelua selvittääkseen vaihtoehtoja, joilla pyritään lakkauttamaan tai muuttamaan sisämarkkinoita vääristävät ulkomaiset tuet, jotta voidaan poistaa niiden vääristävät vaikutukset sisämarkkinoihin. Jos unionin ja kolmannen maan kahdenvälisessä sopimuksessa määrätään kuulemismekanismista, jota sovelletaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin sisämarkkinoita vääristäviin ulkomaisiin tukiin, tällaista kuulemismekanismia voitaisiin käyttää helpottamaan vuoropuhelua kolmansien maiden kanssa. Vuoropuhelu kolmannen maan kanssa ei saisi estää komissiota aloittamasta tai jatkamasta tarkasteluja tämän asetuksen nojalla. Komission olisi pidettävä Euroopan parlamentti ja neuvosto ajan tasalla asian kehityksestä. |
| --- | --- |

(60)

Jos komissio epäilee olevan olemassa toistuvia ulkomaisia tukia, jotka vääristävät sisämarkkinoita, tai jos useissa tämän asetuksen mukaisissa täytäntöönpanotoimissa havaitaan saman kolmannen maan myöntämiä sisämarkkinoita vääristäviä ulkomaisia tukia, komission olisi voitava käydä kyseisen kolmannen maan kanssa vuoropuhelua selvittääkseen vaihtoehtoja, joilla pyritään lakkauttamaan tai muuttamaan sisämarkkinoita vääristävät ulkomaiset tuet, jotta voidaan poistaa niiden vääristävät vaikutukset sisämarkkinoihin. Jos unionin ja kolmannen maan kahdenvälisessä sopimuksessa määrätään kuulemismekanismista, jota sovelletaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin sisämarkkinoita vääristäviin ulkomaisiin tukiin, tällaista kuulemismekanismia voitaisiin käyttää helpottamaan vuoropuhelua kolmansien maiden kanssa. Vuoropuhelu kolmannen maan kanssa ei saisi estää komissiota aloittamasta tai jatkamasta tarkasteluja tämän asetuksen nojalla. Komission olisi pidettävä Euroopan parlamentti ja neuvosto ajan tasalla asian kehityksestä.

| (61) | Oikeusvarmuuden vuoksi on aiheellista rajoittaa määräaika, jonka kuluessa komissio voi tutkia ulkomaista tukea, 10 vuoteen kyseisen ulkomaisen tuen myöntämispäivästä. |
| --- | --- |

(61)

Oikeusvarmuuden vuoksi on aiheellista rajoittaa määräaika, jonka kuluessa komissio voi tutkia ulkomaista tukea, 10 vuoteen kyseisen ulkomaisen tuen myöntämispäivästä.

| (62) | Samoista syistä on aiheellista säätää sakkojen tai uhkasakkojen määräämistä ja täytäntöönpanon valvontaa koskevat vanhentumisajat. |
| --- | --- |

(62)

Samoista syistä on aiheellista säätää sakkojen tai uhkasakkojen määräämistä ja täytäntöönpanon valvontaa koskevat vanhentumisajat.

| (63) | Avoimuuden ja oikeusvarmuuden vuoksi on aiheellista, että komissio tarvittaessa julkaisee tai asettaa julkisesti saataville kaikki tämän asetuksen nojalla tekemänsä päätökset joko kokonaisuudessaan tai tiivistelmänä. |
| --- | --- |

(63)

Avoimuuden ja oikeusvarmuuden vuoksi on aiheellista, että komissio tarvittaessa julkaisee tai asettaa julkisesti saataville kaikki tämän asetuksen nojalla tekemänsä päätökset joko kokonaisuudessaan tai tiivistelmänä.

| (64) | Julkaistessaan päätöksiään komission olisi SEUT 339 artiklan mukaisesti noudatettava salassapitovelvollisuutta, myös kaikkien luottamuksellisten tietojen ja liikesalaisuuksien suojaa koskevia sääntöjä. Tämän asetuksen mukaisessa henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (10) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (11) sen mukaan, kumpaa sovelletaan kyseiseen henkilötietojen käsittelyyn. |
| --- | --- |

(64)

Julkaistessaan päätöksiään komission olisi SEUT 339 artiklan mukaisesti noudatettava salassapitovelvollisuutta, myös kaikkien luottamuksellisten tietojen ja liikesalaisuuksien suojaa koskevia sääntöjä. Tämän asetuksen mukaisessa henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (10) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (11) sen mukaan, kumpaa sovelletaan kyseiseen henkilötietojen käsittelyyn.

| (65) | Jos yritysten luottamuksellisiksi tai liikesalaisuuksiksi merkitsemät tiedot eivät näytä kuuluvan salassapitovelvollisuuden piiriin, on aiheellista, että on olemassa menettely, jota noudattaen komissiolla on oikeus päättää, missä määrin kyseiset tiedot voidaan paljastaa. Kaikissa päätöksissä, joissa tietojen luottamuksellisuutta koskeva väite hylätään, olisi ilmoitettava ajankohta, jona tiedot paljastetaan, jotta kyseisten tietojen haltija voi turvautua käytettävissään oleviin oikeussuojakeinoihin, mukaan lukien mahdolliset välitoimenpiteet. |
| --- | --- |

(65)

Jos yritysten luottamuksellisiksi tai liikesalaisuuksiksi merkitsemät tiedot eivät näytä kuuluvan salassapitovelvollisuuden piiriin, on aiheellista, että on olemassa menettely, jota noudattaen komissiolla on oikeus päättää, missä määrin kyseiset tiedot voidaan paljastaa. Kaikissa päätöksissä, joissa tietojen luottamuksellisuutta koskeva väite hylätään, olisi ilmoitettava ajankohta, jona tiedot paljastetaan, jotta kyseisten tietojen haltija voi turvautua käytettävissään oleviin oikeussuojakeinoihin, mukaan lukien mahdolliset välitoimenpiteet.

| (66) | Tämän asetuksen nojalla tutkimuksen kohteena olevilla yrityksillä olisi oltava mahdollisuus esittää huomautuksensa syistä, joiden perusteella komissio aikoo tehdä päätöksen, ja niillä olisi sen vuoksi oltava oikeus tutustua asiakirja-aineistoon. Samalla kun varmistetaan tutkinnan kohteena olevan yrityksen puolustautumisoikeuksien säilyttäminen, on olennaisen tärkeää suojella liikesalaisuuksia. |
| --- | --- |

(66)

Tämän asetuksen nojalla tutkimuksen kohteena olevilla yrityksillä olisi oltava mahdollisuus esittää huomautuksensa syistä, joiden perusteella komissio aikoo tehdä päätöksen, ja niillä olisi sen vuoksi oltava oikeus tutustua asiakirja-aineistoon. Samalla kun varmistetaan tutkinnan kohteena olevan yrityksen puolustautumisoikeuksien säilyttäminen, on olennaisen tärkeää suojella liikesalaisuuksia.

| (67) | Komission olisi voitava tietojen toimittajan suostumuksella käyttää tämän asetuksen nojalla hankittuja tietoja myös sovellettaessa muita unionin säädöksiä. |
| --- | --- |

(67)

Komission olisi voitava tietojen toimittajan suostumuksella käyttää tämän asetuksen nojalla hankittuja tietoja myös sovellettaessa muita unionin säädöksiä.

| (68) | Jäsenvaltioiden ja komission olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseksi etenkin Euroopan unionin edun vuoksi vaihdettujen turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamisesta tehdyn neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden välisen sopimuksen (12), komission päätöksen (EU, Euratom) 2015/443 (13) ja komission päätöksen (EU, Euratom) 2015/444 (14) mukaisesti. |
| --- | --- |

(68)

Jäsenvaltioiden ja komission olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseksi etenkin Euroopan unionin edun vuoksi vaihdettujen turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamisesta tehdyn neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden välisen sopimuksen (12), komission päätöksen (EU, Euratom) 2015/443 (13) ja komission päätöksen (EU, Euratom) 2015/444 (14) mukaisesti.

| (69) | Kun unioni panee tämän asetuksen täytäntöön, olisi noudatettava unionin oikeutta, WTO-sopimusta sekä sitoumuksia, jotka on annettu sellaisten muiden kauppa- ja investointisopimusten nojalla, joiden osapuolia unioni tai jäsenvaltiot ovat. Tällä asetuksella olisi täydennettävä unionin pyrkimyksiä parantaa vääristäviin tukiin puuttumista koskevia monenvälisiä sääntöjä. |
| --- | --- |

(69)

Kun unioni panee tämän asetuksen täytäntöön, olisi noudatettava unionin oikeutta, WTO-sopimusta sekä sitoumuksia, jotka on annettu sellaisten muiden kauppa- ja investointisopimusten nojalla, joiden osapuolia unioni tai jäsenvaltiot ovat. Tällä asetuksella olisi täydennettävä unionin pyrkimyksiä parantaa vääristäviin tukiin puuttumista koskevia monenvälisiä sääntöjä.

| (70) | SEUT 34, 49, 56 ja 63 artiklassa määrättyjen vapauksien rajoittamista voidaan perustella tarpeella välttää vilpillistä kilpailua, edellyttäen että tällaiset rajoitukset noudattavat muiden perusvapauksien rajoitusten tapaan unionin oikeuden yleisiä periaatteita, kuten suhteellisuusperiaatetta ja oikeusvarmuuden periaatetta, sekä perusoikeuksia. |
| --- | --- |

(70)

SEUT 34, 49, 56 ja 63 artiklassa määrättyjen vapauksien rajoittamista voidaan perustella tarpeella välttää vilpillistä kilpailua, edellyttäen että tällaiset rajoitukset noudattavat muiden perusvapauksien rajoitusten tapaan unionin oikeuden yleisiä periaatteita, kuten suhteellisuusperiaatetta ja oikeusvarmuuden periaatetta, sekä perusoikeuksia.

| (71) | Tämän asetuksen täytäntöönpanossa voi ilmetä päällekkäisyyksiä alakohtaisten sääntöjen kanssa erityisesti meri- ja ilmaliikenteen alalla. Sen vuoksi on tarpeen selventää tämän asetuksen ja ulkomaisia tukia koskevien alakohtaisten välineiden, erityisesti neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4057/86 (15), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1035 (16) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/712 (17), välistä suhdetta. |
| --- | --- |

(71)

Tämän asetuksen täytäntöönpanossa voi ilmetä päällekkäisyyksiä alakohtaisten sääntöjen kanssa erityisesti meri- ja ilmaliikenteen alalla. Sen vuoksi on tarpeen selventää tämän asetuksen ja ulkomaisia tukia koskevien alakohtaisten välineiden, erityisesti neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4057/86 (15), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1035 (16) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/712 (17), välistä suhdetta.

| (72) | Kaikki tämän asetuksen mukaiset komission säädökset voidaan SEUT 263 artiklan mukaisesti saattaa unionin tuomioistuimen tutkittaviksi. Tuomioistuimelle olisi SEUT 261 artiklan mukaisesti annettava täysi harkintavalta niiden päätösten osalta, joilla komissio määrää sakkoja tai uhkasakkoja. |
| --- | --- |

(72)

Kaikki tämän asetuksen mukaiset komission säädökset voidaan SEUT 263 artiklan mukaisesti saattaa unionin tuomioistuimen tutkittaviksi. Tuomioistuimelle olisi SEUT 261 artiklan mukaisesti annettava täysi harkintavalta niiden päätösten osalta, joilla komissio määrää sakkoja tai uhkasakkoja.

| (73) | Jotta voidaan lisätä tämän asetuksen ennakoitavuutta, komission olisi julkaistava ja saatettava säännöllisesti ajan tasalle ohjeet, jotka koskevat perusteita, joiden mukaisesti määritetään ulkomaisen tuen aiheuttama vääristymä sisämarkkinoilla, tasapainotestin soveltamista, komission valtuuksia pyytää julkisen hankintamenettelyn yhteydessä ennakkoilmoitusta talouden toimijoiden keskittymistä tai niiden saamista ulkomaisista taloudellisista panoksista sekä julkisen hankintamenettelyn vääristymisen arviointia. Tällaisia ohjeita antaessaan komission olisi kuultava asianmukaisesti sidosryhmiä ja jäsenvaltioita. Helpottaakseen tämän asetuksen täytäntöönpanoa sen soveltamisen alkuvaiheessa komission olisi pyrittävä julkistamaan selvennyksiä kyseisten säännösten soveltamisesta ennen ohjeiden julkaisemista. |
| --- | --- |

(73)

Jotta voidaan lisätä tämän asetuksen ennakoitavuutta, komission olisi julkaistava ja saatettava säännöllisesti ajan tasalle ohjeet, jotka koskevat perusteita, joiden mukaisesti määritetään ulkomaisen tuen aiheuttama vääristymä sisämarkkinoilla, tasapainotestin soveltamista, komission valtuuksia pyytää julkisen hankintamenettelyn yhteydessä ennakkoilmoitusta talouden toimijoiden keskittymistä tai niiden saamista ulkomaisista taloudellisista panoksista sekä julkisen hankintamenettelyn vääristymisen arviointia. Tällaisia ohjeita antaessaan komission olisi kuultava asianmukaisesti sidosryhmiä ja jäsenvaltioita. Helpottaakseen tämän asetuksen täytäntöönpanoa sen soveltamisen alkuvaiheessa komission olisi pyrittävä julkistamaan selvennyksiä kyseisten säännösten soveltamisesta ennen ohjeiden julkaisemista.

| (74) | Jotta voitaisiin varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa SEUT 291 artiklan mukaisesti. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (18) mukaisesti, ja se koskee perusteellisen tutkimuksen päättäviä päätöksiä, väliaikaisten toimenpiteiden määräämistä, päätöksiä keskittymistä, jotka on toteutettu vastoin ilmoitusvelvollisuutta, sitoumuksia sisältävää päätöstä tai päätöstä keskittymän kieltämisestä, taikka sopimuksen tekemistä julkisessa hankintamenettelyssä, tiettyjen päätösten kumoamista sekä täytäntöönpanovaltaa, joka liittyy alustavaa tarkastelua ja perusteellista tutkimusta koskeviin muotoon, sisältöön, yksityiskohtiin sekä niihin liittyviin osatekijöihin. |
| --- | --- |

(74)

Jotta voitaisiin varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa SEUT 291 artiklan mukaisesti. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (18) mukaisesti, ja se koskee perusteellisen tutkimuksen päättäviä päätöksiä, väliaikaisten toimenpiteiden määräämistä, päätöksiä keskittymistä, jotka on toteutettu vastoin ilmoitusvelvollisuutta, sitoumuksia sisältävää päätöstä tai päätöstä keskittymän kieltämisestä, taikka sopimuksen tekemistä julkisessa hankintamenettelyssä, tiettyjen päätösten kumoamista sekä täytäntöönpanovaltaa, joka liittyy alustavaa tarkastelua ja perusteellista tutkimusta koskeviin muotoon, sisältöön, yksityiskohtiin sekä niihin liittyviin osatekijöihin.

| (75) | Komission olisi voitava vahvistaa yksinkertaistettu menettely, jolla se käsittelee tiettyjä keskittymiä tai julkisia hankintamenettelyjä sillä perusteella, että ne todennäköisesti eivät aiheuta kilpailuvääristymiä sisämarkkinoilla ulkomaisten tukien vuoksi. |
| --- | --- |

(75)

Komission olisi voitava vahvistaa yksinkertaistettu menettely, jolla se käsittelee tiettyjä keskittymiä tai julkisia hankintamenettelyjä sillä perusteella, että ne todennäköisesti eivät aiheuta kilpailuvääristymiä sisämarkkinoilla ulkomaisten tukien vuoksi.

| (76) | Jotta varmistettaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla myös pitkällä aikavälillä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat keskittymien ja julkisten hankintamenettelyjen ilmoituskynnysarvojen muuttamista sekä ilmoitettuja keskittymiä tai julkisiin hankintamenettelyihin liittyviä ilmoitettuja taloudellisia panoksia koskevien alustavien tarkastelujen ja perusteellisten tutkimusten määräaikojen lyhentämistä, jotta voidaan varmistaa sekä ilmoitusten perusteella että oma-aloitteisesti tehtävien tutkimusten asianmukainen kattavuus, ja rajoittaa tarpeetonta hallinnollista rasitusta. Keskittymien ja julkisten hankintamenettelyjen ilmoituskynnysarvoja voidaan muuttaa delegoidulla säädöksellä kerran tämän asetuksen mukaisen säädösvallan siirron aikana, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta muuttaa kyseisiä kynnysarvoja lainsäädäntöehdotuksella, myös tässä asetuksessa säädetyn uudelleentarkastelun yhteydessä. Julkiseen hankintamenettelyyn liittyvien taloudellisten panosten osalta toimivaltaa hyväksyä tällainen säädös olisi käytettävä tavalla, jossa otetaan huomioon pk-yritysten edut. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (19) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentti ja neuvosto saavat kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijat, ja niiden asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(76)

Jotta varmistettaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla myös pitkällä aikavälillä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat keskittymien ja julkisten hankintamenettelyjen ilmoituskynnysarvojen muuttamista sekä ilmoitettuja keskittymiä tai julkisiin hankintamenettelyihin liittyviä ilmoitettuja taloudellisia panoksia koskevien alustavien tarkastelujen ja perusteellisten tutkimusten määräaikojen lyhentämistä, jotta voidaan varmistaa sekä ilmoitusten perusteella että oma-aloitteisesti tehtävien tutkimusten asianmukainen kattavuus, ja rajoittaa tarpeetonta hallinnollista rasitusta. Keskittymien ja julkisten hankintamenettelyjen ilmoituskynnysarvoja voidaan muuttaa delegoidulla säädöksellä kerran tämän asetuksen mukaisen säädösvallan siirron aikana, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta muuttaa kyseisiä kynnysarvoja lainsäädäntöehdotuksella, myös tässä asetuksessa säädetyn uudelleentarkastelun yhteydessä. Julkiseen hankintamenettelyyn liittyvien taloudellisten panosten osalta toimivaltaa hyväksyä tällainen säädös olisi käytettävä tavalla, jossa otetaan huomioon pk-yritysten edut. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (19) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentti ja neuvosto saavat kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijat, ja niiden asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (77) | Jos keskittymästä on ilmoitettava tämän asetuksen nojalla, tämän asetuksen soveltamisen alkamista edeltävien kolmen vuoden aikana jollekin keskittymän osapuolelle myönnettyjen taloudellisten panosten olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan. Tätä asetusta olisi julkisen hankintamenettelyn yhteydessä sovellettava myös taloudelliseen panokseen, joka on myönnetty talouden toimijalle tämän asetuksen soveltamisen alkamista edeltävien kolmen vuoden aikana, |
| --- | --- |

(77)

Jos keskittymästä on ilmoitettava tämän asetuksen nojalla, tämän asetuksen soveltamisen alkamista edeltävien kolmen vuoden aikana jollekin keskittymän osapuolelle myönnettyjen taloudellisten panosten olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan. Tätä asetusta olisi julkisen hankintamenettelyn yhteydessä sovellettava myös taloudelliseen panokseen, joka on myönnetty talouden toimijalle tämän asetuksen soveltamisen alkamista edeltävien kolmen vuoden aikana,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tämän asetuksen tarkoituksena on edistää sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa luomalla yhdenmukaistettu kehys, jolla puututaan ulkomaisten tukien suoraan tai välillisesti aiheuttamiin vääristymiin tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi. Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt ja menettelyt sisämarkkinoita vääristävien ulkomaisten tukien tutkimiseksi ja tällaisten vääristymien korjaamiseksi. Tällaisia vääristymiä voi ilmetä missä tahansa taloudellisessa toiminnassa ja erityisesti keskittymissä ja julkisissa hankintamenettelyissä.

2.   Tämä asetus koskee sisämarkkinoilla taloudellista toimintaa harjoittavalle yritykselle, myös valtion suorassa tai välillisessä määräysvallassa olevalle julkiselle yritykselle, myönnettäviä ulkomaisia tukia. Muun muassa yrityksen, joka hankkii määräysvallan unioniin sijoittautuneessa yrityksessä tai sulautuu unioniin sijoittautuneeseen yritykseen taikka osallistuu julkiseen hankintamenettelyyn unionissa, katsotaan harjoittavan taloudellista toimintaa sisämarkkinoilla.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’yrityksellä’ julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä direktiivin 2009/81/EY 1 artiklan 14 alakohdassa, direktiivin 2014/23/EU 5 artiklan 2 alakohdassa, direktiivin 2014/24/EU 2 artiklan 1 kohdan 10 alakohdassa ja direktiivin 2014/25/EU 2 artiklan 6 alakohdassa määriteltyä ’talouden toimijaa’; |
| --- | --- |

1)

’yrityksellä’ julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä direktiivin 2009/81/EY 1 artiklan 14 alakohdassa, direktiivin 2014/23/EU 5 artiklan 2 alakohdassa, direktiivin 2014/24/EU 2 artiklan 1 kohdan 10 alakohdassa ja direktiivin 2014/25/EU 2 artiklan 6 alakohdassa määriteltyä ’talouden toimijaa’;

| 2) | ’sopimuksella’ julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä ja jollei toisin mainita, direktiivin 2014/24/EU 2 artiklan 1 kohdan 5 alakohdassa määriteltyä ’hankintasopimusta’, direktiivin 2009/81/EY 1 artiklan 2 alakohdassa määriteltyä ’hankintaa koskevaa sopimusta’, ja direktiivin 2014/25/EU 2 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä ’tavarahankintasopimusta, rakennusurakkasopimusta ja palveluhankintasopimusta’ sekä direktiivin 2014/23/EU 5 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä ’käyttöoikeussopimusta’; |
| --- | --- |

2)

’sopimuksella’ julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä ja jollei toisin mainita, direktiivin 2014/24/EU 2 artiklan 1 kohdan 5 alakohdassa määriteltyä ’hankintasopimusta’, direktiivin 2009/81/EY 1 artiklan 2 alakohdassa määriteltyä ’hankintaa koskevaa sopimusta’, ja direktiivin 2014/25/EU 2 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä ’tavarahankintasopimusta, rakennusurakkasopimusta ja palveluhankintasopimusta’ sekä direktiivin 2014/23/EU 5 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä ’käyttöoikeussopimusta’;

| 3) | ’julkisella hankintamenettelyllä’






  a) | mitä tahansa direktiivin 2014/24/EU soveltamisalaan kuuluvaa hankintamenettelyä hankintasopimuksen tekemiseksi tai direktiivin 2014/25/EU soveltamisalaan kuuluvaa menettelyä tavarahankinta-, rakennusurakka- ja palveluhankintasopimuksen tekemiseksi; |
| --- | --- | --- |

3)

’julkisella hankintamenettelyllä’

a)

mitä tahansa direktiivin 2014/24/EU soveltamisalaan kuuluvaa hankintamenettelyä hankintasopimuksen tekemiseksi tai direktiivin 2014/25/EU soveltamisalaan kuuluvaa menettelyä tavarahankinta-, rakennusurakka- ja palveluhankintasopimuksen tekemiseksi;

| b) | direktiivin 2014/23/EU soveltamisalaan kuuluvaa käyttöoikeusurakan tai palvelujen käyttöoikeussopimuksen tekomenettelyä; |
| --- | --- |

b)

direktiivin 2014/23/EU soveltamisalaan kuuluvaa käyttöoikeusurakan tai palvelujen käyttöoikeussopimuksen tekomenettelyä;

| c) | direktiivin 2009/81/EY soveltamisalaan kuuluvien sopimusten tekomenettelyä, jolleivat jäsenvaltiot ole myöntäneet poikkeusta SEUT 346 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

c)

direktiivin 2009/81/EY soveltamisalaan kuuluvien sopimusten tekomenettelyä, jolleivat jäsenvaltiot ole myöntäneet poikkeusta SEUT 346 artiklan nojalla;

| d) | direktiivin 2014/23/EU 10 artiklan 4 kohdan a alakohdassa, direktiivin 2014/24/EU 9 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja direktiivin 2014/25/EU 20 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen sopimusten tekomenettelyjä; |
| --- | --- |

d)

direktiivin 2014/23/EU 10 artiklan 4 kohdan a alakohdassa, direktiivin 2014/24/EU 9 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja direktiivin 2014/25/EU 20 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen sopimusten tekomenettelyjä;

| 4) | ’hankintaviranomaisella’ julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä direktiivin 2009/81/EY 1 artiklan 17 alakohdassa, direktiivin 2014/23/EU 6 artiklassa, direktiivin 2014/24/EU 2 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa ja direktiivin 2014/25/EU 3 artiklassa määriteltyä hankintaviranomaista; |
| --- | --- |

4)

’hankintaviranomaisella’ julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä direktiivin 2009/81/EY 1 artiklan 17 alakohdassa, direktiivin 2014/23/EU 6 artiklassa, direktiivin 2014/24/EU 2 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa ja direktiivin 2014/25/EU 3 artiklassa määriteltyä hankintaviranomaista;

| 5) | ’hankintayksiköllä’ julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä direktiivin 2009/81/EY 1 artiklan 17 alakohdassa, direktiivin 2014/23/EU 7 artiklassa ja direktiivin 2014/25/EU 4 artiklassa määriteltyä hankintayksikköä; |
| --- | --- |

5)

’hankintayksiköllä’ julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä direktiivin 2009/81/EY 1 artiklan 17 alakohdassa, direktiivin 2014/23/EU 7 artiklassa ja direktiivin 2014/25/EU 4 artiklassa määriteltyä hankintayksikköä;

| 6) | ’monivaiheisella menettelyllä’ direktiivin 2014/24/EU 28–32 artiklan ja direktiivin 2014/25/EU 46–52 artiklan mukaista julkista hankintamenettelyä eli joko rajoitettua menettelyä, tarjousperusteista neuvottelumenettelyä, neuvottelumenettelyä, josta ei julkaista ilmoitusta, kilpailullista neuvottelumenettelyä tai innovaatiokumppanuutta taikka vastaavaa direktiivin 2014/23/EU mukaista menettelyä. |
| --- | --- |

6)

’monivaiheisella menettelyllä’ direktiivin 2014/24/EU 28–32 artiklan ja direktiivin 2014/25/EU 46–52 artiklan mukaista julkista hankintamenettelyä eli joko rajoitettua menettelyä, tarjousperusteista neuvottelumenettelyä, neuvottelumenettelyä, josta ei julkaista ilmoitusta, kilpailullista neuvottelumenettelyä tai innovaatiokumppanuutta taikka vastaavaa direktiivin 2014/23/EU mukaista menettelyä.

3 artikla

Ulkomaisen tuen olemassaolo

1.   Tätä asetusta sovellettaessa ulkomaisen tuen katsotaan olevan olemassa, jos kolmas maa myöntää suoraan tai välillisesti taloudellisen panoksen, josta koituu taloudellista toimintaa sisämarkkinoilla harjoittavalle yritykselle etua ja joka oikeudellisesti tai tosiasiallisesti rajoittuu yhteen tai useampaan yritykseen tai yhteen tai useampaan tuotannonalaan.

2.   Tässä asetuksessa taloudellisella panoksella tarkoitetaan muun muassa

| a) | varojen tai vastuiden siirtoa, kuten pääomanlisäyksiä, avustuksia, lainoja, lainatakauksia, verokannustimia, toimintatappioiden kuittaamista, julkisten viranomaisten asettamien taloudellisten velvoitteiden korvaamista taikka velkojen anteeksiantoa, muuntamista osakkeiksi tai uudelleenjärjestelyä; |
| --- | --- |

a)

varojen tai vastuiden siirtoa, kuten pääomanlisäyksiä, avustuksia, lainoja, lainatakauksia, verokannustimia, toimintatappioiden kuittaamista, julkisten viranomaisten asettamien taloudellisten velvoitteiden korvaamista taikka velkojen anteeksiantoa, muuntamista osakkeiksi tai uudelleenjärjestelyä;

| b) | luopumista tuloista, jotka muutoin saataisiin, kuten verovapautusta tai erityis- tai yksinoikeuksien myöntämistä ilman asianmukaista korvausta; tai |
| --- | --- |

b)

luopumista tuloista, jotka muutoin saataisiin, kuten verovapautusta tai erityis- tai yksinoikeuksien myöntämistä ilman asianmukaista korvausta; tai

| c) | tavaroiden tai palvelujen tarjoamista tai tavaroiden tai palvelujen ostamista. |
| --- | --- |

c)

tavaroiden tai palvelujen tarjoamista tai tavaroiden tai palvelujen ostamista.

Kolmannen maan myöntämään taloudelliseen panokseen sisältyy taloudellinen panos, jonka myöntää

| a) | keskushallinto tai minkä tahansa muun tason julkinen viranomainen; |
| --- | --- |

a)

keskushallinto tai minkä tahansa muun tason julkinen viranomainen;

| b) | ulkomainen julkisyhteisö, jonka toiminnan voidaan katsoa kuuluvan kolmannelle maalle, ottaen huomioon sellaiset tekijät kuin yhteisön ominaispiirteet sekä oikeudellinen ja taloudellinen ympäristö siinä valtiossa, jossa yhteisö toimii, mukaan lukien hallituksen rooli taloudessa; tai |
| --- | --- |

b)

ulkomainen julkisyhteisö, jonka toiminnan voidaan katsoa kuuluvan kolmannelle maalle, ottaen huomioon sellaiset tekijät kuin yhteisön ominaispiirteet sekä oikeudellinen ja taloudellinen ympäristö siinä valtiossa, jossa yhteisö toimii, mukaan lukien hallituksen rooli taloudessa; tai

| c) | yksityinen yhteisö, jonka toiminnan voidaan katsoa kuuluvan kolmannelle maalle, ottaen huomioon kaikki asiaankuuluvat olosuhteet. |
| --- | --- |

c)

yksityinen yhteisö, jonka toiminnan voidaan katsoa kuuluvan kolmannelle maalle, ottaen huomioon kaikki asiaankuuluvat olosuhteet.

4 artikla

Sisämarkkinoiden vääristymät

1.   Sisämarkkinoiden vääristymän katsotaan olevan olemassa, jos ulkomainen tuki on omiaan parantamaan yrityksen kilpailuasemaa sisämarkkinoilla ja jos kyseisellä ulkomaisella tuella on siten tosiasiallisesti tai mahdollisesti kielteinen vaikutus kilpailuun sisämarkkinoilla. Sisämarkkinoiden vääristymä määritetään indikaattorien perusteella, ja tällaisia indikaattoreita voivat olla erityisesti seuraavat:

| a) | ulkomaisen tuen määrä; |
| --- | --- |

a)

ulkomaisen tuen määrä;

| b) | ulkomaisen tuen luonne; |
| --- | --- |

b)

ulkomaisen tuen luonne;

| c) | yrityksen tilanne, mukaan lukien sen koko ja asianomaiset markkinat tai alat; |
| --- | --- |

c)

yrityksen tilanne, mukaan lukien sen koko ja asianomaiset markkinat tai alat;

| d) | yrityksen taloudellisen toiminnan taso ja kehitys sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

d)

yrityksen taloudellisen toiminnan taso ja kehitys sisämarkkinoilla;

| e) | ulkomaisen tuen tarkoitus ja ehdot sekä sen käyttö sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

e)

ulkomaisen tuen tarkoitus ja ehdot sekä sen käyttö sisämarkkinoilla.

2.   Jos yritykselle myönnetyn ulkomaisen tuen kokonaismäärä on enintään 4 miljoonaa euroa kolmen peräkkäisen vuoden aikana, katsotaan olevan epätodennäköistä, että kyseinen ulkomainen tuki vääristäisi sisämarkkinoita.

3.   Jos yritykselle myönnetyn ulkomaisen tuen kokonaismäärä ei ylitä asetuksen (EU) N:o 1407/2013 3 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa määriteltyä vähämerkityksisen tuen määrää kolmatta maata kohti minkä tahansa kolmen peräkkäisen vuoden aikana, kyseisen ulkomaisen tuen ei katsota vääristävän sisämarkkinoita.

4.   Ulkomainen tuki voidaan katsoa sellaiseksi, ettei se vääristä sisämarkkinoita siltä osin kuin sillä on tarkoitus korvata luonnonmullistusten tai poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamaa vahinkoa.

5 artikla

Ulkomaisten tukien luokat, jotka todennäköisimmin vääristävät sisämarkkinoita

1.   Ulkomainen tuki vääristää todennäköisimmin sisämarkkinoita, jos se kuuluu johonkin seuraavista luokista:

| a) | ulkomainen tuki, joka myönnetään vaikeuksissa olevalle yritykselle, eli yritykselle, joka ilman tukea todennäköisesti joutuisi lopettamaan liiketoimintansa lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jollei ole olemassa rakenneuudistussuunnitelmaa, joka voi johtaa kyseisen yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen ja kyseiseen suunnitelmaan sisältyy yrityksen oma merkittävä panos; |
| --- | --- |

a)

ulkomainen tuki, joka myönnetään vaikeuksissa olevalle yritykselle, eli yritykselle, joka ilman tukea todennäköisesti joutuisi lopettamaan liiketoimintansa lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jollei ole olemassa rakenneuudistussuunnitelmaa, joka voi johtaa kyseisen yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen ja kyseiseen suunnitelmaan sisältyy yrityksen oma merkittävä panos;

| b) | ulkomainen tuki, joka myönnetään yrityksen velkoja tai vastuita koskevana rajoittamattomana takauksena, eli ilman, että takuun määrää tai kestoa rajoitetaan; |
| --- | --- |

b)

ulkomainen tuki, joka myönnetään yrityksen velkoja tai vastuita koskevana rajoittamattomana takauksena, eli ilman, että takuun määrää tai kestoa rajoitetaan;

| c) | vientirahoitustoimenpide, joka ei ole julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan OECD:n järjestelyn mukainen; |
| --- | --- |

c)

vientirahoitustoimenpide, joka ei ole julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan OECD:n järjestelyn mukainen;

| d) | ulkomainen tuki, joka edesauttaa keskittymää suoraan; |
| --- | --- |

d)

ulkomainen tuki, joka edesauttaa keskittymää suoraan;

| e) | ulkomainen tuki, jonka avulla yritys voi tehdä kohtuuttoman edullisen tarjouksen, jonka perusteella yrityksen kanssa saatettaisiin tehdä asiaankuuluva sopimus. |
| --- | --- |

e)

ulkomainen tuki, jonka avulla yritys voi tehdä kohtuuttoman edullisen tarjouksen, jonka perusteella yrityksen kanssa saatettaisiin tehdä asiaankuuluva sopimus.

2.   Tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle on annettava mahdollisuus toimittaa asiaankuuluvia tietoja siitä, vääristääkö johonkin 1 kohdassa vahvistettuun luokkaan kuuluva ulkomainen tuki sisämarkkinoita kyseiseen tapaukseen liittyvissä erityisolosuhteissa.

6 artikla

Tasapainotesti

1.   Komissio voi saatujen tietojen perusteella verrata 4 ja 5 artiklan mukaisesti ulkomaisen tuen kielteisiä vaikutuksia, jotka ilmenevät sisämarkkinoiden vääristymänä, asiaankuuluvan tuetun taloudellisen toiminnan kehitykseen kohdistuviin myönteisiin vaikutuksiin sisämarkkinoilla, ja ottaa samalla huomioon ulkomaisen tuen muut myönteiset vaikutukset, kuten laajemmat myönteiset vaikutukset asiaan liittyviin politiikan tavoitteisiin, erityisesti unionin tavoitteisiin.

2.   Kun komissio tekee päätöksen siitä, määrääkö se korjaustoimenpiteitä tai hyväksyykö se sitoumuksia, se ottaa huomioon 1 kohdan mukaisen arvioinnin ja kyseisten korjaustoimenpiteiden tai sitoumusten luonteen ja tason.

7 artikla

Sitoumukset ja korjaustoimenpiteet

1.   Komissio voi määrätä korjaustoimenpiteitä ulkomaisen tuen tosiasiallisesti tai mahdollisesti aiheuttaman sisämarkkinoiden vääristymän korjaamiseksi, jollei se ole hyväksynyt tutkimuksen kohteena olevan yrityksen 2 kohdan mukaisesti tarjoamia sitoumuksia.

2.   Komissio voi hyväksyä tutkimuksen kohteena olevan yrityksen tarjoamat sitoumukset, jos tällaiset sitoumukset korjaavat kokonaan ja vaikuttavasti sisämarkkinoiden vääristymän. Hyväksyessään tällaisia sitoumuksia komissio tekee niistä tutkimuksen kohteena olevaa yritystä sitovia 11 artiklan 3 kohdan mukaisella sitoumuksia sisältävällä päätöksellä. Tarvittaessa seurataan, että yritys noudattaa sovittuja sitoumuksia.

3.   Sitoumuksien tai korjaustoimenpiteiden on oltava oikeasuhteisia ja niillä on poistettava ulkomaisen tuen tosiasiallisesti tai mahdollisesti aiheuttama vääristymä sisämarkkinoilla kokonaan ja vaikuttavasti.

4.   Sitoumuksia tai korjaustoimenpiteitä voivat olla muun muassa seuraavat:

| a) | pääsyn tarjoaminen oikeudenmukaisin, kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin sellaiseen infrastruktuuriin, mukaan lukien tutkimuslaitokset, tuotantokapasiteetit tai olennaiset laitteistot, jotka on hankittu tai joita on tuettu sisämarkkinoita vääristävillä ulkomaisilla tuilla, jollei tällaisesta pääsystä ole jo säädetty unionin lainsäädännössä; |
| --- | --- |

a)

pääsyn tarjoaminen oikeudenmukaisin, kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin sellaiseen infrastruktuuriin, mukaan lukien tutkimuslaitokset, tuotantokapasiteetit tai olennaiset laitteistot, jotka on hankittu tai joita on tuettu sisämarkkinoita vääristävillä ulkomaisilla tuilla, jollei tällaisesta pääsystä ole jo säädetty unionin lainsäädännössä;

| b) | kapasiteetin tai markkinaläsnäolon vähentäminen, myös rajoittamalla väliaikaisesti kaupallista toimintaa; |
| --- | --- |

b)

kapasiteetin tai markkinaläsnäolon vähentäminen, myös rajoittamalla väliaikaisesti kaupallista toimintaa;

| c) | tietyistä investoinneista pidättäytyminen; |
| --- | --- |

c)

tietyistä investoinneista pidättäytyminen;

| d) | ulkomaisilla tuilla hankittujen tai kehitettyjen omaisuuserien lisensointi oikeudenmukaisin, kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin; |
| --- | --- |

d)

ulkomaisilla tuilla hankittujen tai kehitettyjen omaisuuserien lisensointi oikeudenmukaisin, kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin;

| e) | tutkimus- ja kehitystyön tulosten julkaiseminen; |
| --- | --- |

e)

tutkimus- ja kehitystyön tulosten julkaiseminen;

| f) | tietyistä omaisuuseristä luopuminen; |
| --- | --- |

f)

tietyistä omaisuuseristä luopuminen;

| g) | yrityksille asetettava vaatimus purkaa asianomainen keskittymä; |
| --- | --- |

g)

yrityksille asetettava vaatimus purkaa asianomainen keskittymä;

| h) | ulkomaisen tuen takaisinmaksu, mukaan lukien asianmukainen korko, joka lasketaan komission asetuksessa (EY) N:o 794/2004 (20) säädetyn menetelmän mukaisesti; |
| --- | --- |

h)

ulkomaisen tuen takaisinmaksu, mukaan lukien asianmukainen korko, joka lasketaan komission asetuksessa (EY) N:o 794/2004 (20) säädetyn menetelmän mukaisesti;

| i) | hallintorakenteen mukauttamista koskevan vaatimuksen asettaminen asianomaisille yrityksille. |
| --- | --- |

i)

hallintorakenteen mukauttamista koskevan vaatimuksen asettaminen asianomaisille yrityksille.

5.   Komissio asettaa tarvittaessa raportointi- ja avoimuusvaatimuksia, mukaan lukien säännöllinen raportointi 4 kohdassa lueteltujen sitoumusten ja korjaustoimenpiteiden täytäntöönpanosta.

6.   Jos tutkimuksen kohteena oleva yritys ehdottaa ulkomaisen tuen takaisinmaksua sovellettavine korkoineen, komissio hyväksyy tällaisen takaisinmaksun sitoumuksena vain, jos se voi varmistua takaisinmaksun avoimuudesta, todennettavuudesta ja vaikuttavuudesta ottaen samalla huomioon toimenpiteiden kiertämisen riskin.

8 artikla

Tiedot tulevista keskittymistä ja julkisista hankintamenettelyistä

Jäljempänä olevien 11, 25 ja 31 artiklan nojalla tehdyissä päätöksissä tutkimuksen kohteena olevaa yritystä voidaan vaatia ilmoittamaan komissiolle rajoitetun ajan osallistumisestaan keskittymiin tai julkisiin hankintamenettelyihin, kun se on oikeasuhteista ja tarpeen. Kyseinen vaatimus ei vaikuta 21 ja 29 artiklan mukaisiin ilmoitusvelvollisuuksiin.

2 LUKU

ULKOMAISTEN TUKIEN OMA-ALOITTEINEN TARKASTELU JA TARKASTELUA KOSKEVAT YLEISET SÄÄNNÖKSET

9 artikla

Ulkomaisten tukien oma-aloitteinen tarkastelu

1.   Komissio voi omasta aloitteestaan tutkia mistä tahansa lähteestä, mukaan lukien jäsenvaltiot, luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt tai yhdistykset, saatuja tietoja väitetyistä sisämarkkinoita vääristävistä ulkomaisista tuista.

2.   Julkisia hankintoja koskevat oma-aloitteiset tarkastelut koskevat ainoastaan tehtyjä sopimuksia.

Tällaiset tarkastelut eivät saa johtaa sopimuksen tekemistä koskevan päätöksen peruuttamiseen tai sopimuksen irtisanomiseen.

10 artikla

Alustava tarkastelu

1.   Jos komissio katsoo, että 9 artiklassa tarkoitetut tiedot osoittavat, että sisämarkkinoita vääristävä ulkomainen tuki voi olla olemassa, komissio hankkii kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot tehdäkseen alustavan arvioinnin siitä, onko tutkittava taloudellinen panos ulkomaista tukea ja vääristääkö se sisämarkkinoita. Tätä varten komissio voi etenkin

| a) | pyytää tietoja 13 artiklan mukaisesti; ja |
| --- | --- |

a)

pyytää tietoja 13 artiklan mukaisesti; ja

| b) | tehdä tarkastuksia unionissa ja sen ulkopuolella 14 tai 15 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

tehdä tarkastuksia unionissa ja sen ulkopuolella 14 tai 15 artiklan mukaisesti.

2.   Jos jäsenvaltio on ilmoittanut komissiolle, että asiaa koskeva kansallinen menettely on suunnitteilla tai aloitettu, komissio ilmoittaa kyseiselle jäsenvaltiolle alustavan tarkastelun aloittamisesta. Komissio ilmoittaa alustavan tarkastelun aloittamisesta erityisesti niille jäsenvaltioille, jotka ovat ilmoittaneet komissiolle asetuksen (EU) 2019/452 mukaisesta kansallisesta menettelystä. Jos alustava tarkastelu pannaan vireille julkisen hankintamenettelyn yhteydessä, komissio ilmoittaa siitä myös asianomaiselle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle.

3.   Jos komissiolla on alustavan tarkastelun perusteella riittävästi viitteitä siitä, että yritykselle on myönnetty sisämarkkinoita vääristävää ulkomaista tukea, se

| a) | tekee päätöksen perusteellisen tutkimuksen vireillepanosta, jäljempänä ’perusteellisen tutkimuksen vireillepanopäätös’, jossa on yhteenveto asiaankuuluvista oikeudellisista seikoista ja tosiseikoista sekä alustava arvio ulkomaisen tuen olemassaolosta ja sisämarkkinoiden tosiasiallisesta tai mahdollisesta vääristymisestä; |
| --- | --- |

a)

tekee päätöksen perusteellisen tutkimuksen vireillepanosta, jäljempänä ’perusteellisen tutkimuksen vireillepanopäätös’, jossa on yhteenveto asiaankuuluvista oikeudellisista seikoista ja tosiseikoista sekä alustava arvio ulkomaisen tuen olemassaolosta ja sisämarkkinoiden tosiasiallisesta tai mahdollisesta vääristymisestä;

| b) | ilmoittaa asiasta tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle; |
| --- | --- |

b)

ilmoittaa asiasta tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle;

| c) | ilmoittaa asiasta jäsenvaltioille ja, jos käynnistetään julkista hankintamenettelyä koskeva perusteellinen tutkimus, asianomaiselle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle; ja |
| --- | --- |

c)

ilmoittaa asiasta jäsenvaltioille ja, jos käynnistetään julkista hankintamenettelyä koskeva perusteellinen tutkimus, asianomaiselle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle; ja

| d) | julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen, jossa kehotetaan esittämään näkemykset kirjallisesti komission asettamassa määräajassa. |
| --- | --- |

d)

julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen, jossa kehotetaan esittämään näkemykset kirjallisesti komission asettamassa määräajassa.

4.   Jos komissio alustavan tarkastelun yhteydessä toteaa, että perusteellisen tutkimuksen vireillepanolle ei ole riittävästi viitteitä joko sen vuoksi, että ulkomaista tukea ei ole olemassa tai koska ei ole riittävästi viitteitä sisämarkkinoiden tosiasiallisesta tai mahdollisesta vääristymisestä, se saattaa päätökseen alustavan tarkastelun, ilmoittaa asiasta tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle ja niille jäsenvaltioille, joille tiedotettiin asiasta 2 kohdan mukaisesti, sekä asiaankuuluvalle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle, jos julkista hankintamenettelyä koskeva alustava tarkastelu on pantu vireille.

11 artikla

Perusteellinen tutkimus

1.   Perusteellisen tutkimuksen aikana komissio arvioi tarkemmin perusteellisen tutkimuksen vireillepanopäätöksessä yksilöityä ulkomaista tukea ja hankkii kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot 13, 14 ja 15 artiklan mukaisesti.

2.   Jos komissio toteaa 4–6 artiklan nojalla, että ulkomainen tuki vääristää sisämarkkinoita, se voi hyväksyä päätöksen muodossa täytäntöönpanosäädöksen, jossa määrätään korjaustoimenpiteitä, jäljempänä ’korjaustoimenpiteitä sisältävä päätös’. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

3.   Jos komissio toteaa 4–6 artiklan nojalla, että ulkomainen tuki vääristää sisämarkkinoita, ja tutkimuksen kohteena oleva yritys antaa sitoumuksia, jotka komissio katsoo asianmukaisiksi ja riittäviksi poistamaan vääristymän kokonaan ja vaikuttavasti, se voi hyväksyä päätöksen muodossa täytäntöönpanosäädöksen, jolla kyseiset sitoumukset määrätään yritystä sitoviksi, jäljempänä ’sitoumuksia sisältävä päätös’. Päätös, jolla hyväksytään ulkomaisen tuen takaisinmaksu 7 artiklan 6 kohdan mukaisesti, katsotaan sitoumuksia sisältäväksi päätökseksi. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

4.   Komissio hyväksyy päätöksen muodossa täytäntöönpanosäädöksen, jossa se päättää vastustamatta jättämisestä, jäljempänä ’vastustamatta jättämistä koskeva päätös’, jos se toteaa, että

| a) | perusteellisen tutkimuksen vireillepanopäätöksessä olevaa alustavaa arviota ei ole vahvistettu; tai |
| --- | --- |

a)

perusteellisen tutkimuksen vireillepanopäätöksessä olevaa alustavaa arviota ei ole vahvistettu; tai

| b) | 6 artiklassa tarkoitetut myönteiset vaikutukset kompensoivat sisämarkkinoiden vääristymän. |
| --- | --- |

b)

6 artiklassa tarkoitetut myönteiset vaikutukset kompensoivat sisämarkkinoiden vääristymän.

Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

5.   Komissio pyrkii mahdollisuuksiensa mukaan tekemään päätöksen 18 kuukauden kuluessa perusteellisen tutkimuksen aloittamisesta.

12 artikla

Välitoimet

1.   Kilpailun säilyttämiseksi sisämarkkinoilla ja korjaamattoman vahingon estämiseksi komissio voi hyväksyä päätöksen muodossa täytäntöönpanosäädöksen väliaikaisten toimenpiteiden toteuttamisesta, jos

| a) | on riittävästi viitteitä siitä, että taloudellinen panos on ulkomaista tukea ja vääristää sisämarkkinoita; ja |
| --- | --- |

a)

on riittävästi viitteitä siitä, että taloudellinen panos on ulkomaista tukea ja vääristää sisämarkkinoita; ja

| b) | on olemassa vaara siitä, että kilpailulle aiheutuu vakavaa ja peruuttamatonta vahinkoa sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

b)

on olemassa vaara siitä, että kilpailulle aiheutuu vakavaa ja peruuttamatonta vahinkoa sisämarkkinoilla.

Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

2.   Väliaikaiset toimenpiteet voivat koostua erityisesti mutta ei yksinomaan 7 artiklan 4 kohdan a, c ja d alakohdassa mainituista toimenpiteistä. Väliaikaisia toimenpiteitä ei voida toteuttaa julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä.

3.   Väliaikaisia toimenpiteitä sovelletaan joko määrätyn ajan, jota voidaan jatkaa sikäli kuin se on tarpeen ja asianmukaista, tai lopullisen päätöksen tekemiseen asti.

13 artikla

Tietopyynnöt

1.   Komissio voi tässä asetuksessa sille annettujen tehtävien hoitamiseksi vaatia tietoja tämän artiklan mukaisesti.

2.   Komissio voi vaatia tutkimuksen kohteena olevaa yritystä toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot, mukaan lukien tiedot, jotka koskevat sen julkisessa hankintamenettelyssä tekemää tarjousta.

3.   Komissio voi myös vaatia tällaisia tietoja muilta yrityksiltä tai yritysten yhteenliittymiltä, mukaan lukien tiedot niiden tarjouksista julkisissa hankintamenettelyissä, ottaen suhteellisuusperiaatteen asianmukaisesti huomioon.

4.   Edellä olevan 2 tai 3 kohdan mukaisessa tietopyynnössä

| a) | ilmoitetaan sen oikeusperusta ja tarkoitus, täsmennetään, mitä tietoja tarvitaan, ja asetetaan asianmukainen määräaika, jonka kuluessa tiedot on annettava; |
| --- | --- |

a)

ilmoitetaan sen oikeusperusta ja tarkoitus, täsmennetään, mitä tietoja tarvitaan, ja asetetaan asianmukainen määräaika, jonka kuluessa tiedot on annettava;

| b) | on maininta siitä, että jos annetut tiedot ovat virheellisiä, puutteellisia tai harhaanjohtavia, 17 artiklassa säädettyjä sakkoja tai uhkasakkoja on mahdollista määrätä; |
| --- | --- |

b)

on maininta siitä, että jos annetut tiedot ovat virheellisiä, puutteellisia tai harhaanjohtavia, 17 artiklassa säädettyjä sakkoja tai uhkasakkoja on mahdollista määrätä;

| c) | on maininta siitä, että komissio voi 16 artiklan nojalla tehdä päätöksen käytettävissään olevien tietojen perusteella, jos yritys ei tee yhteistyötä. |
| --- | --- |

c)

on maininta siitä, että komissio voi 16 artiklan nojalla tehdä päätöksen käytettävissään olevien tietojen perusteella, jos yritys ei tee yhteistyötä.

5.   Komission pyynnöstä jäsenvaltioiden on annettava sille kaikki tarvittavat tiedot tällä asetuksella sille annettujen tehtävien suorittamiseksi. Edellä olevan 4 kohdan a alakohtaa sovelletaan soveltuvin osin.

6.   Komissio voi myös pyytää kolmatta maata antamaan kaikki tarvittavat tiedot. Edellä olevan 4 kohdan a ja c alakohtaa sovelletaan soveltuvin osin.

7.   Komissio voi haastatella luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä tutkimuksen kohteeseen liittyvien tietojen keräämiseksi tämän suostumuksella. Jos haastattelua ei järjestetä komission tiloissa tai puhelimitse tai muulla sähköisellä välineellä ennen haastattelua, komissio

| a) | ilmoittaa asiasta jäsenvaltiolle, jonka alueella haastattelu tapahtuu; tai |
| --- | --- |

a)

ilmoittaa asiasta jäsenvaltiolle, jonka alueella haastattelu tapahtuu; tai

| b) | hankkii suostumuksen kolmannelta maalta, jonka alueella haastattelu tapahtuu. |
| --- | --- |

b)

hankkii suostumuksen kolmannelta maalta, jonka alueella haastattelu tapahtuu.

14 artikla

Unionissa tehtävät tarkastukset

1.   Komissio voi tähän asetukseen perustuvien tehtäviensä suorittamiseksi toteuttaa tarvittavat tarkastukset yrityksissä ja yritysten yhteenliittymissä.

2.   Jos komissio tekee tällaisen tarkastuksen, sen tarkastuksen tekemiseen valtuuttamilla virkamiehillä on valtuudet

| a) | päästä yrityksen tai yritysten yhteenliittymien kaikkiin tiloihin, kaikille alueille ja kaikkiin kulkuneuvoihin; |
| --- | --- |

a)

päästä yrityksen tai yritysten yhteenliittymien kaikkiin tiloihin, kaikille alueille ja kaikkiin kulkuneuvoihin;

| b) | tutkia kirjanpitoa ja muita liikeasiakirjoja riippumatta siitä, missä muodossa ne on tallennettu, saada käyttöönsä kaikki tarkastuksen kohteena olevan yksikön saatavilla olevat tiedot sekä ottaa tai pyytää jäljennöksiä tai otteita kyseisestä kirjanpidosta tai asiakirjoista; |
| --- | --- |

b)

tutkia kirjanpitoa ja muita liikeasiakirjoja riippumatta siitä, missä muodossa ne on tallennettu, saada käyttöönsä kaikki tarkastuksen kohteena olevan yksikön saatavilla olevat tiedot sekä ottaa tai pyytää jäljennöksiä tai otteita kyseisestä kirjanpidosta tai asiakirjoista;

| c) | pyytää keneltä tahansa yrityksen tai yritysten yhteenliittymän edustajalta tai henkilöstön jäseneltä tarkastuksen kohteeseen ja tarkoitukseen liittyviä selvityksiä tosiseikoista ja asiakirjoista ja tallentaa saamansa vastaukset; |
| --- | --- |

c)

pyytää keneltä tahansa yrityksen tai yritysten yhteenliittymän edustajalta tai henkilöstön jäseneltä tarkastuksen kohteeseen ja tarkoitukseen liittyviä selvityksiä tosiseikoista ja asiakirjoista ja tallentaa saamansa vastaukset;

| d) | sinetöidä kaikki yrityksen tilat ja kirjanpito tai asiakirjat tarkastuksen ajaksi ja siltä osin kuin on tarpeen tarkastuksen tekemiseksi. |
| --- | --- |

d)

sinetöidä kaikki yrityksen tilat ja kirjanpito tai asiakirjat tarkastuksen ajaksi ja siltä osin kuin on tarpeen tarkastuksen tekemiseksi.

3.   Asianomaisen yrityksen tai yritysten yhteenliittymän on suostuttava komission päätöksellä määrättyihin tarkastuksiin. Virkamiesten ja muiden mukana olevien henkilöiden, jotka komissio on valtuuttanut tekemään tarkastuksen, on valtuuksia käyttäessään esitettävä komission päätös, jossa

| a) | eritellään tarkastuksen kohde ja tarkoitus; |
| --- | --- |

a)

eritellään tarkastuksen kohde ja tarkoitus;

| b) | on maininta siitä, että komissio voi 16 artiklan nojalla tehdä päätöksen käytettävissään olevien tietojen perusteella, jos yritys ei tee yhteistyötä; |
| --- | --- |

b)

on maininta siitä, että komissio voi 16 artiklan nojalla tehdä päätöksen käytettävissään olevien tietojen perusteella, jos yritys ei tee yhteistyötä;

| c) | viitataan mahdollisuuteen määrätä 17 artiklassa säädettyjä sakkoja tai uhkasakkoja; ja |
| --- | --- |

c)

viitataan mahdollisuuteen määrätä 17 artiklassa säädettyjä sakkoja tai uhkasakkoja; ja

| d) | vahvistetaan oikeus saattaa päätös unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi SEUT 263 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

vahvistetaan oikeus saattaa päätös unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi SEUT 263 artiklan mukaisesti.

4.   Komissio ilmoittaa tarkastuksesta ja päivästä, jona sen on määrä alkaa, hyvissä ajoin ennen sen tekemistä sille jäsenvaltiolle, jonka alueella tarkastus on määrä tehdä.

5.   Sen jäsenvaltion, jonka alueella tarkastus on määrä tehdä, valtuuttamien tai nimittämien virkamiesten ja muiden henkilöiden on kyseisen jäsenvaltion tai komission pyynnöstä aktiivisesti avustettava komission virkamiehiä ja muita sen valtuuttamia mukana olevia henkilöitä. Tätä tarkoitusta varten heillä on 2 kohdassa eritellyt valtuudet.

6.   Jos komission virkamiehet tai muut sen valtuuttamat mukana olevat henkilöt toteavat, että yritys tai yritysten yhteenliittymä vastustaa tässä artiklassa tarkoitettua tarkastusta, sen jäsenvaltion, jonka alueella tarkastus tehdään, on annettava heille tarvittavaa apua ja pyydettävä tarvittaessa poliisin tai vastaavan lainvalvontaviranomaisen virka-apua, jotta he voivat tehdä tarkastuksensa. Jos tässä kohdassa tarkoitettu virka-apu edellyttää kansallisten sääntöjen mukaan oikeusviranomaisen lupaa, tällaista lupaa on pyydettävä. Lupaa voidaan pyytää myös turvaamistoimenpiteenä.

7.   Jäsenvaltion on komission pyynnöstä tehtävä omalla alueellaan tarkastuksia tai toteutettava muita tutkimustoimenpiteitä kansallisen lainsäädäntönsä nojalla selvittääkseen, onko kyse sisämarkkinoita vääristävästä ulkomaisesta tuesta.

15 artikla

Unionin ulkopuolella tehtävät tarkastukset

Jotta komissio voi suorittaa tällä asetuksella sille annetut tehtävät, se voi tehdä tutkimuksia kolmannen maan alueella edellyttäen, että kyseisen kolmannen maan hallitukselle on virallisesti ilmoitettu asiasta ja tämä ei ole vastustanut tarkastuksen tekemistä. Komissio voi myös pyytää yritystä tai yritysten yhteenliittymää antamaan suostumuksensa tarkastukseen. Edellä olevan 14 artiklan 1 ja 2 kohtaa sekä 3 kohdan a ja b alakohtaa sovelletaan soveltuvin osin.

16 artikla

Yhteistyöstä kieltäytyminen

1.   Komissio voi 10 artiklan, 11 artiklan, 25 artiklan 3 kohdan c alakohdan tai 31 artiklan 2 kohdan nojalla tehdä päätöksen käytettävissä olevien tietojen perusteella, jos tutkimuksen kohteena oleva yritys tai ulkomaisen tuen myöntänyt kolmas maa

| a) | antaa puutteellisia, virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja vastauksena 13 artiklan mukaiseen tietopyyntöön; |
| --- | --- |

a)

antaa puutteellisia, virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja vastauksena 13 artiklan mukaiseen tietopyyntöön;

| b) | ei toimita pyydettyjä tietoja komission asettamassa määräajassa; |
| --- | --- |

b)

ei toimita pyydettyjä tietoja komission asettamassa määräajassa;

| c) | kieltäytyy suostumasta 14 tai 15 artiklan nojalla määrättyyn unionissa tai sen ulkopuolella tehtävään komission tarkastukseen; tai |
| --- | --- |

c)

kieltäytyy suostumasta 14 tai 15 artiklan nojalla määrättyyn unionissa tai sen ulkopuolella tehtävään komission tarkastukseen; tai

| d) | vaikeuttaa muulla tavoin alustavaa tarkastelua tai perusteellista tutkimusta. |
| --- | --- |

d)

vaikeuttaa muulla tavoin alustavaa tarkastelua tai perusteellista tutkimusta.

2.   Jos yritys tai yritysten yhteenliittymä, jäsenvaltio tai kolmas maa on toimittanut komissiolle virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja, näitä tietoja ei oteta huomioon.

3.   Jos yritys, mukaan lukien valtion suorassa tai välillisessä määräysvallassa oleva julkinen yritys, ei anna tarvittavia tietoja sen määrittämiseksi, koituuko taloudellisesta panoksesta sille etua, tällaisen edun voidaan katsoa koituneen kyseiselle yritykselle.

4.   Käytettävissä olevia tietoja sovellettaessa menettelyn tulos voi olla yrityksen kannalta epäedullisempi kuin siinä tapauksessa, että se olisi tehnyt yhteistyötä.

17 artikla

Sakot ja uhkasakot

1.   Komissio voi päätöksellä määrätä sakkoja tai uhkasakkoja, jos yritys tai yritysten yhteenliittymä tahallisesti tai tuottamuksellisesti

| a) | antaa puutteellisia, virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja vastauksena 13 artiklan mukaiseen tietopyyntöön tai ei anna tietoja asetetussa määräajassa; |
| --- | --- |

a)

antaa puutteellisia, virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja vastauksena 13 artiklan mukaiseen tietopyyntöön tai ei anna tietoja asetetussa määräajassa;

| b) | toimittaa vaaditun kirjanpidon tai muut vaadittavat liiketoimintaan liittyvät asiakirjat puutteellisina 14 artiklan mukaisten tarkastusten aikana; |
| --- | --- |

b)

toimittaa vaaditun kirjanpidon tai muut vaadittavat liiketoimintaan liittyvät asiakirjat puutteellisina 14 artiklan mukaisten tarkastusten aikana;

| c) | vastauksena 14 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla esitettyyn kysymykseen






  i) | antaa virheellisen tai harhaanjohtavan vastauksen, |
| --- | --- | --- |

c)

vastauksena 14 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla esitettyyn kysymykseen

i)

antaa virheellisen tai harhaanjohtavan vastauksen,

| ii) | jättää oikaisematta henkilöstön jäsenen antaman virheellisen, puutteellisen tai harhaanjohtavan vastauksen komission asettamassa määräajassa, tai |
| --- | --- |

ii)

jättää oikaisematta henkilöstön jäsenen antaman virheellisen, puutteellisen tai harhaanjohtavan vastauksen komission asettamassa määräajassa, tai

| iii) | jättää antamatta tai kieltäytyy antamasta täydellistä vastausta tosiseikoista, jotka koskevat 14 artiklan 3 kohdan nojalla tehdyllä päätöksellä määrätyn tarkastuksen kohdetta ja tarkoitusta; |
| --- | --- |

iii)

jättää antamatta tai kieltäytyy antamasta täydellistä vastausta tosiseikoista, jotka koskevat 14 artiklan 3 kohdan nojalla tehdyllä päätöksellä määrätyn tarkastuksen kohdetta ja tarkoitusta;

| d) | ei suostu 14 artiklan nojalla määrättyihin tarkastuksiin tai on rikkonut 14 artiklan 2 kohdan d alakohdan nojalla kiinnitetyt sinetit; tai |
| --- | --- |

d)

ei suostu 14 artiklan nojalla määrättyihin tarkastuksiin tai on rikkonut 14 artiklan 2 kohdan d alakohdan nojalla kiinnitetyt sinetit; tai

| e) | ei noudata komission 42 artiklan 4 kohdan mukaisesti asettamia edellytyksiä, jotka koskevat oikeutta tutustua asiakirja-aineistoon, tai tietojen paljastamista koskevia ehtoja. |
| --- | --- |

e)

ei noudata komission 42 artiklan 4 kohdan mukaisesti asettamia edellytyksiä, jotka koskevat oikeutta tutustua asiakirja-aineistoon, tai tietojen paljastamista koskevia ehtoja.

2.   Edellä 1 kohdan mukaisesti määrätyt sakot saavat olla enintään 1 prosenttia asianomaisen yrityksen tai yritysten yhteenliittymän edellisen tilikauden kokonaisliikevaihdosta.

3.   Edellä 1 kohdan mukaisesti määrätyt uhkasakot saavat olla enintään 5 prosenttia asianomaisen yrityksen tai yritysten yhteenliittymän edellisen tilikauden keskimääräisestä päivittäisestä kokonaisliikevaihdosta kultakin työpäivinä lasketulta viivästyspäivältä päätöksessä säädetystä päivästä alkaen, kunnes se antaa täydelliset ja virheettömät tiedot, joita komissio on vaatinut, tai kunnes se suostuu tarkastukseen.

4.   Ennen 1 kohdan a alakohdan kohdan mukaisen päätöksen tekemistä komissio asettaa lopullisen kahden viikon pituisen määräajan puuttuvien tietojen vastaanottamiselle yritykseltä tai yritysten yhteenliittymältä.

5.   Jos yritys ei noudata 11 artiklan 3 kohdan mukaista sitoumuksia sisältävää päätöstä, 12 artiklan mukaista väliaikaisten toimenpiteiden toteuttamista koskevaa päätöstä tai 11 artiklan 2 kohdan mukaista korjaustoimenpiteitä sisältävää päätöstä, komissio voi päätöksellä määrätä

| a) | sakon, joka on enintään 10 prosenttia asianomaisen yrityksen edellisen tilikauden kokonaisliikevaihdosta; tai |
| --- | --- |

a)

sakon, joka on enintään 10 prosenttia asianomaisen yrityksen edellisen tilikauden kokonaisliikevaihdosta; tai

| b) | uhkasakon, joka on enintään 5 prosenttia asianomaisen yrityksen edellisen tilikauden keskimääräisestä päivittäisestä kokonaisliikevaihdosta kultakin laiminlyöntipäivältä siitä päivästä alkaen, jona komissio tekee päätöksen tällaisten uhkasakkojen määräämisestä, siihen päivään saakka, jona komissio toteaa asianomaisen yrityksen noudattavan päätöstä. |
| --- | --- |

b)

uhkasakon, joka on enintään 5 prosenttia asianomaisen yrityksen edellisen tilikauden keskimääräisestä päivittäisestä kokonaisliikevaihdosta kultakin laiminlyöntipäivältä siitä päivästä alkaen, jona komissio tekee päätöksen tällaisten uhkasakkojen määräämisestä, siihen päivään saakka, jona komissio toteaa asianomaisen yrityksen noudattavan päätöstä.

Komissio voi myös määrätä tällaisia sakkoja tai uhkasakkoja, jos yritys ei noudata 11, 25 tai 31 artiklan mukaisesti tehtyä päätöstä, jolla yritys velvoitettiin ilmoittamaan komissiolle sen tulevasta osallistumisesta keskittymiin tai julkisiin hankintamenettelyihin 8 artiklan mukaisesti.

6.   Sakon tai uhkasakon suuruutta vahvistettaessa komissio ottaa huomioon rikkomisen luonteen, vakavuuden ja keston ottaen asianmukaisesti huomioon suhteellisuus- ja tarkoituksenmukaisuusperiaatteet.

7.   Kun kyseinen yritys tai yritysten yhteenliittymä on täyttänyt velvoitteen, jonka tehosteeksi uhkasakko määrättiin, komissio voi määrätä uhkasakon lopullisen määrän pienemmäksi kuin se olisi uhkasakon määräämisestä annetun alkuperäisen päätöksen perusteella.

18 artikla

Kumoaminen

1.   Komissio voi kumota 11 artiklan 2, 3 tai 4 kohdan, 25 artiklan 3 kohdan ja 31 artiklan 1, 2 tai 3 kohdan nojalla tehdyn päätöksen ja hyväksyä päätöksen muodossa uuden täytäntöönpanosäädöksen seuraavissa tapauksissa:

| a) | yritys, jolle alkuperäinen päätös on osoitettu, toimii antamiensa sitoumusten tai määrättyjen korjaustoimenpiteiden vastaisesti; |
| --- | --- |

a)

yritys, jolle alkuperäinen päätös on osoitettu, toimii antamiensa sitoumusten tai määrättyjen korjaustoimenpiteiden vastaisesti;

| b) | alkuperäinen päätös perustui puutteellisiin, virheellisiin tai harhaanjohtaviin tietoihin; |
| --- | --- |

b)

alkuperäinen päätös perustui puutteellisiin, virheellisiin tai harhaanjohtaviin tietoihin;

| c) | sitoumukset tai korjaustoimenpiteet eivät ole tehokkaita. |
| --- | --- |

c)

sitoumukset tai korjaustoimenpiteet eivät ole tehokkaita.

Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

2.   Kumoaminen ja komission 1 kohdan mukaisesti hyväksymä uusi päätös eivät vaikuta hankintaviranomaisen tai hankintayksikön päätökseen tehdä sopimus. Ne eivät myöskään vaikuta sopimukseen, joka on jo tehty tällaisen sopimuksen tekemistä koskevan päätöksen jälkeen.

3 LUKU

KESKITTYMÄT

19 artikla

Ulkomaisten tukien aiheuttamat sisämarkkinoiden vääristymät keskittymien osalta

Kun arvioidaan, vääristääkö ulkomainen tuki keskittymässä 4 tai 5 artiklassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoita, arviointi on rajoitettava koskemaan vain kyseistä keskittymää. Arvioinnissa otetaan huomioon ainoastaan sellaiset ulkomaiset tuet, jotka on myönnetty sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneiden kolmen vuoden aikana.

20 artikla

Keskittymät ja ilmoituskynnysarvot

1.   Tätä asetusta sovellettaessa keskittymän katsotaan syntyvän, jos määräysvallan pysyvä vaihtuminen johtuu jommastakummasta seuraavasta:

| a) | kaksi yritystä tai yrityksen osaa tai useampi yritys tai yrityksen osa, jotka ovat aikaisemmin olleet itsenäisiä, sulautuu; |
| --- | --- |

a)

kaksi yritystä tai yrityksen osaa tai useampi yritys tai yrityksen osa, jotka ovat aikaisemmin olleet itsenäisiä, sulautuu;

| b) | yksi tai useampi henkilö, jolla jo on määräysvalta ainakin yhdessä yrityksessä, tai yksi tai useampi yritys hankkii arvopapereita tai varoja ostamalla, sopimuksella tai muulla tavoin suoran tai välillisen määräysvallan, joka koskee yhtä tai useampaa yritystä kokonaisuudessaan tai jotakin sen tai niiden osaa. |
| --- | --- |

b)

yksi tai useampi henkilö, jolla jo on määräysvalta ainakin yhdessä yrityksessä, tai yksi tai useampi yritys hankkii arvopapereita tai varoja ostamalla, sopimuksella tai muulla tavoin suoran tai välillisen määräysvallan, joka koskee yhtä tai useampaa yritystä kokonaisuudessaan tai jotakin sen tai niiden osaa.

2.   Sellaisen yhteisyrityksen perustaminen, joka hoitaa pysyvästi kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan, muodostaa 1 kohdassa tarkoitetun keskittymän.

3.   Sovellettaessa tätä asetusta ilmoitusta edellyttävän keskittymän katsotaan syntyvän, jos kyseisessä keskittymässä

| a) | vähintään yksi sulautuvista yrityksistä, hankittu yritys tai yhteisyritys on sijoittautunut unioniin ja sen kokonaisliikevaihto unionissa on vähintään 500 miljoonaa euroa; ja |
| --- | --- |

a)

vähintään yksi sulautuvista yrityksistä, hankittu yritys tai yhteisyritys on sijoittautunut unioniin ja sen kokonaisliikevaihto unionissa on vähintään 500 miljoonaa euroa; ja

| b) | seuraavat yritykset ovat saaneet yhteensä yli 50 miljoonan euron taloudelliset panokset kolmansilta mailta sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneiden kolmen vuoden aikana:






  i) | jos kyseessä on hankinta, hankkija tai hankkijat ja hankittu yritys; |
| --- | --- | --- |

b)

seuraavat yritykset ovat saaneet yhteensä yli 50 miljoonan euron taloudelliset panokset kolmansilta mailta sopimuksen tekemistä, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamista tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimista edeltäneiden kolmen vuoden aikana:

i)

jos kyseessä on hankinta, hankkija tai hankkijat ja hankittu yritys;

| ii) | jos kyseessä on sulautuminen, sulautumiseen osallistuvat yritykset; |
| --- | --- |

ii)

jos kyseessä on sulautuminen, sulautumiseen osallistuvat yritykset;

| iii) | jos kyseessä on yhteisyritys, yhteisyrityksen perustavat yritykset ja yhteisyritys. |
| --- | --- |

iii)

jos kyseessä on yhteisyritys, yhteisyrityksen perustavat yritykset ja yhteisyritys.

4.   Keskittymän ei katsota syntyvän, jos:

| a) | luottolaitoksilla tai muilla rahoituslaitoksilla tai vakuutusyhtiöillä, joiden tavanomaiseen toimintaan kuuluvat arvopaperitoimet ja arvopaperikauppa niiden omaan lukuun tai muiden lukuun, on väliaikaisesti yrityksen arvopapereita, jotka ne ovat hankkineet edelleenmyyntiä varten, eivätkä ne käytä arvopapereihin liittyvää äänioikeutta määrätäkseen yrityksen kilpailukäyttäytymisestä tai ne käyttävät tätä äänioikeutta ainoastaan valmistellakseen yrityksen tai sen osan, yrityksen kaikkien tai joidenkin varojen taikka kyseisten arvopapereiden tai niiden osan myyntiä ja myynti tapahtuu vuoden kuluessa arvopapereiden hankkimisesta; |
| --- | --- |

a)

luottolaitoksilla tai muilla rahoituslaitoksilla tai vakuutusyhtiöillä, joiden tavanomaiseen toimintaan kuuluvat arvopaperitoimet ja arvopaperikauppa niiden omaan lukuun tai muiden lukuun, on väliaikaisesti yrityksen arvopapereita, jotka ne ovat hankkineet edelleenmyyntiä varten, eivätkä ne käytä arvopapereihin liittyvää äänioikeutta määrätäkseen yrityksen kilpailukäyttäytymisestä tai ne käyttävät tätä äänioikeutta ainoastaan valmistellakseen yrityksen tai sen osan, yrityksen kaikkien tai joidenkin varojen taikka kyseisten arvopapereiden tai niiden osan myyntiä ja myynti tapahtuu vuoden kuluessa arvopapereiden hankkimisesta;

| b) | toimitsija saa määräysvallan yrityksen selvitystilaa, purkautumista, maksukyvyttömyyttä, maksujen lakkauttamista, akordia tai vastaavaa menettelyä koskevan jäsenvaltion lain mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

toimitsija saa määräysvallan yrityksen selvitystilaa, purkautumista, maksukyvyttömyyttä, maksujen lakkauttamista, akordia tai vastaavaa menettelyä koskevan jäsenvaltion lain mukaisesti;

| c) | 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja toimia toteuttavat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (21) 2 artiklan 15 alakohdassa tarkoitetut holdingyhtiöt edellyttäen, että omistukseen kuuluvaa äänioikeutta käytetään, erityisesti asetettaessa niiden yritysten johto- ja valvontaelinten jäseniä, joissa ne ovat omistajia, vain näiden sijoitusten täyden arvon säilyttämiseksi eikä määräämään suoraan tai välillisesti yritysten kilpailukäyttäytymisestä. |
| --- | --- |

c)

1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja toimia toteuttavat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (21) 2 artiklan 15 alakohdassa tarkoitetut holdingyhtiöt edellyttäen, että omistukseen kuuluvaa äänioikeutta käytetään, erityisesti asetettaessa niiden yritysten johto- ja valvontaelinten jäseniä, joissa ne ovat omistajia, vain näiden sijoitusten täyden arvon säilyttämiseksi eikä määräämään suoraan tai välillisesti yritysten kilpailukäyttäytymisestä.

Komissio voi pyynnöstä pidentää ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettua yhden vuoden määräaikaa, jos asianomaiset laitokset tai yhtiöt voivat osoittaa, että myynti ei ollut kohtuudella mahdollinen määräajan kuluessa.

5.   Määräysvallalla tarkoitetaan oikeuksia, sopimuksia tai muita keinoja, jotka joko erikseen tai yhdessä ja ottaen huomioon asiaan liittyvät tosiasialliset ja oikeudelliset olosuhteet antavat mahdollisuuden käyttää ratkaisevaa vaikutusvaltaa yrityksessä, erityisesti

| a) | antamalla omistusoikeuden tai käyttöoikeuden yrityksen kaikkiin tai joihinkin varoihin; |
| --- | --- |

a)

antamalla omistusoikeuden tai käyttöoikeuden yrityksen kaikkiin tai joihinkin varoihin;

| b) | oikeuksin tai sopimuksin, joiden perusteella saadaan ratkaiseva vaikutusvalta yrityksen toimielinten kokoonpanossa, äänestyksissä tai päätöksissä. |
| --- | --- |

b)

oikeuksin tai sopimuksin, joiden perusteella saadaan ratkaiseva vaikutusvalta yrityksen toimielinten kokoonpanossa, äänestyksissä tai päätöksissä.

6.   Määräysvallan ovat saaneet henkilöt tai yritykset, jotka:

| a) | ovat kyseisten oikeuksien haltijoita tai kyseisten sopimusten mukaisia edunsaajia; tai |
| --- | --- |

a)

ovat kyseisten oikeuksien haltijoita tai kyseisten sopimusten mukaisia edunsaajia; tai

| b) | olematta kyseisten oikeuksien haltijoita tai kyseisten sopimusten mukaisia edunsaajia voivat käyttää niiden mukaisia oikeuksia. |
| --- | --- |

b)

olematta kyseisten oikeuksien haltijoita tai kyseisten sopimusten mukaisia edunsaajia voivat käyttää niiden mukaisia oikeuksia.

21 artikla

Ennakkoilmoitus keskittymistä

1.   Komissiolle on ilmoitettava ilmoitusta edellyttävistä keskittymistä ennen niiden toteuttamista ja sopimuksen tekemisen, julkisen osto- tai vaihtotarjouksen julkistamisen tai määräysvallan tuottavan osuuden hankkimisen jälkeen.

2.   Asianomaiset yritykset voivat myös ilmoittaa ehdotetusta keskittymästä, jos ne osoittavat komissiolle vilpittömän aikomuksen tehdä sopimus tai ne ovat ilmoittaneet julkisesti aikovansa tehdä julkisen osto- tai vaihtotarjouksen, jos suunniteltu sopimus tai osto- tai vaihtotarjous johtaisi 1 kohdan mukaiseen ilmoitusta edellyttävään keskittymään.

3.   Jos keskittymä syntyy 20 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla sulautumisella tai 20 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla yhteisen määräysvallan hankkimisella, sulautuvien tai yhteisen määräysvallan saaneiden osapuolten on yhdessä tehtävä ilmoitus. Kaikissa muissa tapauksissa ilmoituksen tekee se henkilö tai yritys, joka on saanut määräysvallan yhdessä tai useammassa yrityksessä kokonaisuudessaan tai joiltakin osin.

4.   Jos asianomaiset yritykset eivät noudata ilmoitusvelvollisuuttaan, komissio voi tarkastella ilmoitusta edellyttävää keskittymää tämän asetuksen mukaisesti pyytämällä ilmoitusta kyseisestä keskittymästä. Tässä tapauksessa 24 artiklan 1 ja 4 kohdassa tarkoitetut määräajat eivät sido komissiota.

5.   Komissio voi pyytää ennakkoilmoitusta sellaisesta keskittymästä, joka ei ole 20 artiklassa tarkoitettu ilmoitusta edellyttävä keskittymä, milloin tahansa ennen sen toteuttamista, jos komissio epäilee, että ulkomaisia tukia on saatettu myöntää asianomaisille yrityksille keskittymää edeltäneiden kolmen vuoden aikana. Tällaista keskittymää pidetään tässä asetuksessa tarkoitettuna ilmoitusta edellyttävänä keskittymänä.

22 artikla

Liikevaihdon laskeminen

1.   Kokonaisliikevaihto käsittää tuotot, jotka ovat kertyneet asianomaisille yrityksille edellisen tilikauden aikana niiden tavanomaiseen toimintaan kuuluvasta tuotteiden myynnistä ja palvelujen tarjoamisesta, kun niistä on vähennetty myyntialennukset, arvonlisävero ja muut suoraan liikevaihdosta määrättävät maksut. Asianomaisen yrityksen kokonaisliikevaihtoon ei sisälly 4 kohdassa tarkoitettujen yritysten välinen tuotteiden myynti tai palvelujen tarjoaminen.

Liikevaihto unionissa käsittää unionissa yrityksille tai kuluttajille myydyt tuotteet ja tarjotut palvelut.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jos keskittymä syntyy yhden tai useamman yrityksen jonkin osan hankkimisella, vain hankittuihin osiin liittyvä liikevaihto otetaan myyjän tai myyjien osalta huomioon siitä riippumatta, ovatko hankitut osat oikeushenkilöitä vai eivät.

Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja kahta tai useampaa hankintaa, jotka tapahtuvat kahden vuoden kuluessa ja joiden osapuolina ovat samat henkilöt tai yritykset, pidetään kuitenkin yhtenä ja samana keskittymänä, joka on toteutettu viimeisimmän hankinnan päivänä.

3.   Liikevaihdon asemesta käytetään seuraavia:

| a) | luottolaitosten ja muiden rahoituslaitosten osalta seuraavien tulolähteiden määrää, sellaisina kuin ne määritellään neuvoston direktiivissä 86/635/ETY (22), vähennettynä tarvittaessa arvonlisäveron ja kyseisiin tulolähteisiin suoraan liittyvien muiden verojen määrällä:






  i) | korkotuotot ja muut vastaavat tuotot; |
| --- | --- | --- |

a)

luottolaitosten ja muiden rahoituslaitosten osalta seuraavien tulolähteiden määrää, sellaisina kuin ne määritellään neuvoston direktiivissä 86/635/ETY (22), vähennettynä tarvittaessa arvonlisäveron ja kyseisiin tulolähteisiin suoraan liittyvien muiden verojen määrällä:

i)

korkotuotot ja muut vastaavat tuotot;

| ii) | tuotot arvopapereista:






  — | tuotot osakkeista ja muista vaihtuvatuottoisista arvopapereista, |
| --- | --- | --- |

ii)

tuotot arvopapereista:

—

tuotot osakkeista ja muista vaihtuvatuottoisista arvopapereista,

| — | tuotot omistusyhteyksistä, |
| --- | --- |

—

tuotot omistusyhteyksistä,

| — | tuotot sidosyhtiöiden osakkeista; |
| --- | --- |

—

tuotot sidosyhtiöiden osakkeista;

| iii) | saadut palkkiot; |
| --- | --- |

iii)

saadut palkkiot;

| iv) | arvopaperi- ja valuuttatoiminnan nettovoitto; |
| --- | --- |

iv)

arvopaperi- ja valuuttatoiminnan nettovoitto;

| v) | muut liiketoiminnan tuotot; |
| --- | --- |

v)

muut liiketoiminnan tuotot;

| b) | vakuutusyritysten osalta vakuutusmaksujen kokonaismäärää, johon sisältyvät kaikki vakuutusyrityksen tekemiin tai sen lukuun tehtyihin vakuutussopimuksiin liittyvät perityt ja perittävät maksut, menevään jälleenvakuutukseen liittyvät maksut mukaan lukien, kun on vähennetty sellaiset verot ja veronluonteiset suoritukset tai pakolliset maksut, jotka määräytyvät yksittäisten vakuutusmaksujen tai vakuutusmaksujen kokonaismäärän perusteella. |
| --- | --- |

b)

vakuutusyritysten osalta vakuutusmaksujen kokonaismäärää, johon sisältyvät kaikki vakuutusyrityksen tekemiin tai sen lukuun tehtyihin vakuutussopimuksiin liittyvät perityt ja perittävät maksut, menevään jälleenvakuutukseen liittyvät maksut mukaan lukien, kun on vähennetty sellaiset verot ja veronluonteiset suoritukset tai pakolliset maksut, jotka määräytyvät yksittäisten vakuutusmaksujen tai vakuutusmaksujen kokonaismäärän perusteella.

Sovellettaessa a alakohtaa luottolaitoksen tai rahoituslaitoksen liikevaihto unionissa käsittää kyseisessä alakohdassa määritellyt tulolähteet, jotka kyseisen laitoksen unioniin sijoittautunut sivuliike tai osasto saa.

Sovellettaessa b alakohtaa vakuutusyrityksen liikevaihto unionissa sisältää unionissa asuvilta saadut bruttovakuutusmaksut.

4.   Rajoittamatta 2 kohdan soveltamista asianomaisen yrityksen kokonaisliikevaihto saadaan laskemalla yhteen seuraavat:

| a) | asianomaisen yrityksen liikevaihto; |
| --- | --- |

a)

asianomaisen yrityksen liikevaihto;

| b) | sellaisten yritysten liikevaihto, joissa asianomainen yritys suoraan tai välillisesti:






  i) | omistaa yli puolet pääomasta tai liikevaroista, |
| --- | --- | --- |

b)

sellaisten yritysten liikevaihto, joissa asianomainen yritys suoraan tai välillisesti:

i)

omistaa yli puolet pääomasta tai liikevaroista,

| ii) | on valtuutettu käyttämään yli puolta äänioikeuksista, |
| --- | --- |

ii)

on valtuutettu käyttämään yli puolta äänioikeuksista,

| iii) | on valtuutettu nimittämään yli puolet yrityksen hallintoneuvoston, hallituksen tai kyseisiä yrityksiä laillisesti edustavien toimielinten jäsenistä, tai |
| --- | --- |

iii)

on valtuutettu nimittämään yli puolet yrityksen hallintoneuvoston, hallituksen tai kyseisiä yrityksiä laillisesti edustavien toimielinten jäsenistä, tai

| iv) | on valtuutettu johtamaan kyseisten yritysten liiketoimintaa; |
| --- | --- |

iv)

on valtuutettu johtamaan kyseisten yritysten liiketoimintaa;

| c) | sellaisten yritysten liikevaihto, joilla on asianomaisessa yrityksessä b alakohdassa tarkoitettuja oikeuksia tai valtuuksia; |
| --- | --- |

c)

sellaisten yritysten liikevaihto, joilla on asianomaisessa yrityksessä b alakohdassa tarkoitettuja oikeuksia tai valtuuksia;

| d) | sellaisten yritysten liikevaihto, joissa c alakohdassa tarkoitetulla yrityksellä on b alakohdassa tarkoitettuja oikeuksia tai valtuuksia; |
| --- | --- |

d)

sellaisten yritysten liikevaihto, joissa c alakohdassa tarkoitetulla yrityksellä on b alakohdassa tarkoitettuja oikeuksia tai valtuuksia;

| e) | sellaisten yritysten liikevaihto, joissa kahdella tai useammalla a–d alakohdassa tarkoitetulla yrityksellä on yhdessä b alakohdassa tarkoitettuja oikeuksia tai valtuuksia. |
| --- | --- |

e)

sellaisten yritysten liikevaihto, joissa kahdella tai useammalla a–d alakohdassa tarkoitetulla yrityksellä on yhdessä b alakohdassa tarkoitettuja oikeuksia tai valtuuksia.

5.   Jos asianomaisilla yrityksillä on yhdessä 4 kohdan b alakohdassa lueteltuja oikeuksia tai valtuuksia, asianomaisten yritysten kokonaisliikevaihtoa laskettaessa

| a) | otetaan huomioon yhteisyrityksen ja mahdollisten kolmansien yritysten välisestä tuotteiden myynnistä ja palvelujen tarjoamisesta kertynyt liikevaihto, ja tämä liikevaihto jaetaan tasan asianomaisten yritysten välillä; |
| --- | --- |

a)

otetaan huomioon yhteisyrityksen ja mahdollisten kolmansien yritysten välisestä tuotteiden myynnistä ja palvelujen tarjoamisesta kertynyt liikevaihto, ja tämä liikevaihto jaetaan tasan asianomaisten yritysten välillä;

| b) | huomioon ei oteta yhteisyrityksen ja kunkin asianomaisen yrityksen tai muun, johonkin niistä 4 kohdan b–e alakohdassa tarkoitetussa suhteessa olevan yrityksen välisestä tuotteiden myynnistä tai palvelujen tarjoamisesta kertynyttä liikevaihtoa. |
| --- | --- |

b)

huomioon ei oteta yhteisyrityksen ja kunkin asianomaisen yrityksen tai muun, johonkin niistä 4 kohdan b–e alakohdassa tarkoitetussa suhteessa olevan yrityksen välisestä tuotteiden myynnistä tai palvelujen tarjoamisesta kertynyttä liikevaihtoa.

23 artikla

Taloudellisten panosten yhteen laskeminen

Asianomaiselle yritykselle myönnetty yhteenlaskettu taloudellinen panos saadaan laskemalla yhteen taloudelliset panokset, jotka kolmannet maat ovat myöntäneet kaikille 22 artiklan 2 kohdan ja 22 artiklan 4 kohdan a–e alakohdassa tarkoitetuille yrityksille.

24 artikla

Keskittymien toteuttamisen keskeyttäminen ja määräajat

1.   Ilmoitusta edellyttävää keskittymää ei saa toteuttaa ennen kuin siitä on ilmoitettu.

Lisäksi sovelletaan seuraavia aikarajoja:

| a) | Kun komissio saa täydellisen ilmoituksen, keskittymää ei saa toteuttaa ennen kuin ilmoituksen vastaanottamisesta on kulunut 25 työpäivää. |
| --- | --- |

a)

Kun komissio saa täydellisen ilmoituksen, keskittymää ei saa toteuttaa ennen kuin ilmoituksen vastaanottamisesta on kulunut 25 työpäivää.

| b) | Kun komissio panee vireille perusteellisen tutkimuksen viimeistään 25 työpäivän kuluttua täydellisen ilmoituksen vastaanottamisesta, keskittymää ei saa toteuttaa ennen kuin perusteellisen tutkimuksen vireillepanosta on kulunut 90 työpäivää. Kyseistä määräaikaa pidennetään 15 työpäivällä, jos asianomaiset yritykset antavat 7 artiklan mukaisia sitoumuksia sisämarkkinoiden vääristymien korjaamiseksi. |
| --- | --- |

b)

Kun komissio panee vireille perusteellisen tutkimuksen viimeistään 25 työpäivän kuluttua täydellisen ilmoituksen vastaanottamisesta, keskittymää ei saa toteuttaa ennen kuin perusteellisen tutkimuksen vireillepanosta on kulunut 90 työpäivää. Kyseistä määräaikaa pidennetään 15 työpäivällä, jos asianomaiset yritykset antavat 7 artiklan mukaisia sitoumuksia sisämarkkinoiden vääristymien korjaamiseksi.

| c) | Jos komissio on tehnyt päätöksen 25 artiklan 3 kohdan a tai b alakohdan nojalla, keskittymä voidaan toteuttaa sen jälkeen. |
| --- | --- |

c)

Jos komissio on tehnyt päätöksen 25 artiklan 3 kohdan a tai b alakohdan nojalla, keskittymä voidaan toteuttaa sen jälkeen.

Edellä a ja b alakohdassa tarkoitettu määräaika alkaa sitä päivää seuraavana työpäivänä, jona täydellinen ilmoitus on vastaanotettu tai jona asiaa koskeva komission päätös on tehty.

2.   Mitä 1 kohdassa säädetään, ei estä julkisen osto- tai vaihtotarjouksen tai arvopapereita koskevien liiketoimien sarjan toteuttamista, joilla määräysvalta saadaan useilta myyjiltä, mukaan lukien muiksi arvopapereiksi vaihdettavia arvopapereita koskevat liiketoimet, jos arvopaperit on otettu kaupankäynnin kohteeksi arvopaperipörssin kaltaisilla markkinoilla, edellyttäen että

| a) | keskittymästä ilmoitetaan komissiolle 21 artiklan mukaisesti viipymättä; ja |
| --- | --- |

a)

keskittymästä ilmoitetaan komissiolle 21 artiklan mukaisesti viipymättä; ja

| b) | ostaja ei käytä kyseessä oleviin arvopapereihin liittyvää äänioikeuttaan tai käyttää sitä vain säilyttääkseen näiden sijoitusten täyden arvon komission tämän artiklan 3 kohdan nojalla myöntämällä poikkeusluvalla. |
| --- | --- |

b)

ostaja ei käytä kyseessä oleviin arvopapereihin liittyvää äänioikeuttaan tai käyttää sitä vain säilyttääkseen näiden sijoitusten täyden arvon komission tämän artiklan 3 kohdan nojalla myöntämällä poikkeusluvalla.

3.   Komissio voi pyynnöstä myöntää poikkeuksen 1 tai 2 kohdassa säädetyistä velvoitteista. Poikkeuksen myöntämistä koskevassa pyynnössä on esitettävä kyseisen pyynnön perusteet. Päättäessään pyynnöstä komissio ottaa huomioon etenkin keskeytyksen vaikutukset yhteen tai useampaan asianomaiseen yritykseen tai kolmanteen osapuoleen sekä keskittymän aiheuttaman sisämarkkinoiden vääristymisen riskin. Tällainen poikkeus voidaan myöntää tietyin edellytyksin ja velvoittein sen varmistamiseksi, että sisämarkkinat eivät vääristy. Poikkeusta voidaan hakea ja se voidaan myöntää koska tahansa joko ennen ilmoituksen tekemistä tai keskittymistoimen toteuttamisen jälkeen.

4.   Tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädettyjä määräaikoja pidennetään, jos asianomaiset yritykset esittävät sitä koskevan pyynnön 15 työpäivän kuluessa 10 artiklan mukaisen perusteellisen tutkimuksen vireillepanosta. Asianomaiset yritykset voivat esittää vain yhden tällaisen pyynnön.

Komissio voi asianomaisten yritysten suostumuksella pidentää tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädettyjä määräaikoja milloin tahansa perusteellisen tutkimuksen vireillepanon jälkeen.

Määräaikojen pidentäminen tai pidentämiset tämän kohdan nojalla eivät saa kokonaisuudessaan ylittää 20:tä työpäivää.

5.   Komissio voi poikkeuksellisesti keskeyttää 1 kohdassa säädettyjen määräaikojen kulumisen, jos yritykset eivät ole toimittaneet 13 artiklan nojalla vaadittuja täydellisiä tietoja tai jos ne ovat kieltäytyneet 14 artiklan nojalla tehdyllä päätöksellä määrätystä tarkastuksesta.

6.   Komissio voi tehdä 25 artiklan 3 kohdan mukaisen päätöksen sitoutumatta tämän artiklan 1–4 kohdassa tarkoitettuihin määräaikoihin, jos

| a) | se toteaa, että keskittymä on toteutettu vastoin 25 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tehtyyn päätökseen liitettyjä sitoumuksia; tai |
| --- | --- |

a)

se toteaa, että keskittymä on toteutettu vastoin 25 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tehtyyn päätökseen liitettyjä sitoumuksia; tai

| b) | päätös on kumottu 25 artiklan 1 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

b)

päätös on kumottu 25 artiklan 1 kohdan nojalla.

7.   Edellä olevan 1 kohdan vastaisesti toteutettuja keskittymistoimia pidetään pätevinä vasta sen jälkeen, kun 25 artiklan 3 kohdan mukainen päätös on tehty.

8.   Mitä tässä artiklassa säädetään, ei vaikuta arvopapereita koskevien liiketoimien pätevyyteen, mukaan lukien muiksi arvopapereiksi vaihdettavia arvopapereita koskevat liiketoimet, jos arvopaperit on otettu kaupankäynnin kohteeksi arvopaperipörssin kaltaisilla markkinoilla, elleivät ostaja ja myyjä olleet tietoisia tai ellei heidän olisi pitänyt olla tietoisia, että liiketoimi oli 1 kohdan vastainen.

25 artikla

Ilmoitusta edellyttäviä keskittymiä koskeviin alustavaan tarkasteluun ja perusteelliseen tutkimukseen sovellettavat menettelysäännöt

1.   Ilmoitusta edellyttäviin keskittymiin sovelletaan 10 artiklaa, 11 artiklan 1, 3 ja 4 kohtaa sekä 12–16 ja 18 artiklaa.

2.   Komissio voi panna vireille 10 artiklan 3 kohdan mukaisen perusteellisen tutkimuksen viimeistään 25 työpäivän kuluttua täydellisen ilmoituksen vastaanottamisesta.

3.   Perusteellisen tutkimuksen jälkeen komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksen jonakin seuraavista päätöksistä:

| a) | 11 artiklan 3 kohdan mukainen sitoumuksia sisältävä päätös; |
| --- | --- |

a)

11 artiklan 3 kohdan mukainen sitoumuksia sisältävä päätös;

| b) | 11 artiklan 4 kohdan mukainen vastustamatta jättämistä koskeva päätös; tai |
| --- | --- |

b)

11 artiklan 4 kohdan mukainen vastustamatta jättämistä koskeva päätös; tai

| c) | päätös keskittymän kieltämisestä, jos komissio toteaa, että ulkomainen tuki vääristää sisämarkkinoita 4–6 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

päätös keskittymän kieltämisestä, jos komissio toteaa, että ulkomainen tuki vääristää sisämarkkinoita 4–6 artiklan mukaisesti.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

4.   Edellä olevan 3 kohdan mukaiset päätökset on tehtävä 90 työpäivän kuluessa perusteellisen tutkimuksen vireillepanosta, ja kyseistä määräaikaa pidennetään tarvittaessa 24 artiklan 1 kohdan b alakohdan taikka sen 4 tai 5 kohdan nojalla. Jos komissio ei tee päätöstä kyseisessä määräajassa, asianomaiset yritykset voivat toteuttaa keskittymän.

5.   Kaikissa yritykselle osoitetuissa tietopyynnöissä komissio täsmentää, keskeytetäänkö määräajat 24 artiklan 5 kohdan nojalla, jos yritys ei toimita täydellisiä tietoja asetetussa määräajassa.

6.   Jos komissio toteaa, että keskittymä, josta on 21 artiklan 1 kohdan nojalla ilmoitettava tai josta on 21 artiklan 5 kohdan nojalla komission pyynnöstä ilmoitettu, on jo toteutettu ja että kyseiselle keskittymälle myönnetyt ulkomaiset tuet vääristävät sisämarkkinoita 4, 5 ja 6 artiklan mukaisesti, se voi toteuttaa jonkin seuraavista toimenpiteistä:

| a) | vaatia asianomaisia yrityksiä purkamaan keskittymän, erityisesti purkamalla sulautuman tai luopumalla kaikista hankituista osakkeista tai varoista ennen keskittymän toteuttamista vallinneen tilanteen palauttamiseksi; tai, jos kyseinen tilanteen palauttaminen ei ole mahdollista purkamalla keskittymä, muita aiheellisia toimenpiteitä tilanteen palauttamiseksi mahdollisimman suuressa määrin; |
| --- | --- |

a)

vaatia asianomaisia yrityksiä purkamaan keskittymän, erityisesti purkamalla sulautuman tai luopumalla kaikista hankituista osakkeista tai varoista ennen keskittymän toteuttamista vallinneen tilanteen palauttamiseksi; tai, jos kyseinen tilanteen palauttaminen ei ole mahdollista purkamalla keskittymä, muita aiheellisia toimenpiteitä tilanteen palauttamiseksi mahdollisimman suuressa määrin;

| b) | määrätä muita aiheellisia toimenpiteitä varmistaakseen, että asianomaiset yritykset purkavat keskittymän tai toteuttavat muita korjaavia toimenpiteitä komission päätöksen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

määrätä muita aiheellisia toimenpiteitä varmistaakseen, että asianomaiset yritykset purkavat keskittymän tai toteuttavat muita korjaavia toimenpiteitä komission päätöksen mukaisesti.

Komissio voi määrätä tämän kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet joko tämän artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tehdyllä päätöksellä tai erillisellä päätöksellä.

Komissio voi hyväksyä päätöksen muodossa olevalla täytäntöönpanosäädöksellä minkä tahansa tämän kohdan a tai b alakohdassa tarkoitetusta toimenpiteestä, jos se toteaa, että keskittymä on toteutettu vastoin tämän artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tehtyä päätöstä, jossa todetaan, että ilman sitoumuksia keskittymä täyttäisi tämän artiklan 3 kohdan c alakohdassa säädetyn arviointiperusteen.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

7.   Komissio voi hyväksyä päätöksen muodossa täytäntöönpanosäädöksen, jolla määrätään 12 artiklassa tarkoitettuja välitoimia myös, jos

| a) | keskittymä on toteutettu 21 artiklan vastaisesti; |
| --- | --- |

a)

keskittymä on toteutettu 21 artiklan vastaisesti;

| b) | keskittymä on toteutettu tämän artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen sitoumuksia sisältävän päätöksen vastaisesti. |
| --- | --- |

b)

keskittymä on toteutettu tämän artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen sitoumuksia sisältävän päätöksen vastaisesti.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

26 artikla

Keskittymille määrättävät sakot ja uhkasakot

1.   Komissio voi määrätä 17 artiklan mukaisia sakkoja tai uhkasakkoja.

2.   Komissio voi päätöksellä myös määrätä asianomaisille yrityksille sakkoja, jotka ovat enintään 1 prosenttia niiden edellisen tilikauden kokonaisliikevaihdosta, jos kyseiset yritykset tahallisesti tai tuottamuksellisesti antavat virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja 21 artiklan mukaisessa ilmoituksessa tai sitä täydentävässä ilmoituksessa.

3.   Komissio voi päätöksellä myös määrätä asianomaisille yrityksille sakkoja, jotka ovat enintään 10 prosenttia niiden edellisen tilikauden kokonaisliikevaihdosta, jos kyseiset yritykset tahallisesti tai tuottamuksellisesti

| a) | eivät anna ilmoitusta 21 artiklan mukaisesti ilmoitusta edellyttävästä keskittymästä ennen sen toteuttamista, paitsi jos niille on annettu siihen lupa 24 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

a)

eivät anna ilmoitusta 21 artiklan mukaisesti ilmoitusta edellyttävästä keskittymästä ennen sen toteuttamista, paitsi jos niille on annettu siihen lupa 24 artiklan nojalla;

| b) | toteuttavat ilmoitusta edellyttävän keskittymän 24 artiklan vastaisesti; |
| --- | --- |

b)

toteuttavat ilmoitusta edellyttävän keskittymän 24 artiklan vastaisesti;

| c) | toteuttavat 25 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti kielletyn ilmoitusta edellyttävän keskittymän; |
| --- | --- |

c)

toteuttavat 25 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti kielletyn ilmoitusta edellyttävän keskittymän;

| d) | ovat kiertäneet tai yrittäneet kiertää ilmoitusvaatimuksia 39 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

d)

ovat kiertäneet tai yrittäneet kiertää ilmoitusvaatimuksia 39 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

4 LUKU

JULKISET HANKINTAMENETTELYT

27 artikla

Sisämarkkinoita vääristävät ulkomaiset tuet julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä

Ulkomaiset tuet, jotka aiheuttavat tai uhkaavat aiheuttaa vääristymän julkisessa hankintamenettelyssä, katsotaan ulkomaisiksi tuiksi, joiden avulla talouden toimija voi tehdä asianomaisten rakennusurakoiden tai tavara- tai palveluhankintojen kannalta kohtuuttoman edullisen tarjouksen. Edellä olevan 4 artiklan mukainen arviointi siitä, onko sisämarkkinoilla vääristymä ja onko tarjous kohtuuttoman edullinen asianomaisten rakennusurakoiden tai tavara- tai palveluhankintojen kannalta, on rajattava koskemaan vain kyseessä olevaa julkista hankintamenettelyä. Arvioinnissa otetaan huomioon ainoastaan ilmoitusta edeltävien kolmen vuoden aikana myönnetyt ulkomaiset tuet.

28 artikla

Julkisten hankintamenettelyjen ilmoituskynnysarvot

1.   Tätä asetusta sovellettaessa julkisen hankintamenettelyn ulkomaisesta taloudellisesta panoksesta on annettava ilmoitus, jos

| a) | kyseisen julkisen hankinnan tai puitesopimuksen ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa, laskettuna direktiivin 2014/23/EU 8 artiklan, direktiivin 2014/24/EU 5 artiklan ja direktiivin 2014/25/EU 16 artiklan säännösten mukaisesti, tai dynaamisen hankintajärjestelmän puitteissa tehtävän yksittäisen hankinnan ennakoitu kokonaisarvo on vähintään 250 miljoonaa euroa; ja |
| --- | --- |

a)

kyseisen julkisen hankinnan tai puitesopimuksen ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa, laskettuna direktiivin 2014/23/EU 8 artiklan, direktiivin 2014/24/EU 5 artiklan ja direktiivin 2014/25/EU 16 artiklan säännösten mukaisesti, tai dynaamisen hankintajärjestelmän puitteissa tehtävän yksittäisen hankinnan ennakoitu kokonaisarvo on vähintään 250 miljoonaa euroa; ja

| b) | talouden toimijalle, mukaan lukien sen tytäryhtiöt, joilla ei ole oikeutta harjoittaa liiketoimintaa itsenäisesti, sen holdingyhtiöt ja tapauksen mukaan sen pääasialliset alihankkijat ja toimittajat, jotka ovat osallistuneet samaan tarjouskilpailuun julkisessa hankintamenettelyssä, on myönnetty ilmoituksen tai tapauksen mukaan päivitetyn ilmoituksen tekemistä edeltävänä kolmena vuotena taloudellisia panoksia yhteensä vähintään 4 miljoonaa euroa kolmatta maata kohti. |
| --- | --- |

b)

talouden toimijalle, mukaan lukien sen tytäryhtiöt, joilla ei ole oikeutta harjoittaa liiketoimintaa itsenäisesti, sen holdingyhtiöt ja tapauksen mukaan sen pääasialliset alihankkijat ja toimittajat, jotka ovat osallistuneet samaan tarjouskilpailuun julkisessa hankintamenettelyssä, on myönnetty ilmoituksen tai tapauksen mukaan päivitetyn ilmoituksen tekemistä edeltävänä kolmena vuotena taloudellisia panoksia yhteensä vähintään 4 miljoonaa euroa kolmatta maata kohti.

2.   Jos hankintaviranomainen tai -yksikkö päättää jakaa hankinnan osiin, ulkomaisesta taloudellisesta panoksesta on julkisessa hankintamenettelyssä annettava ilmoitus, jos hankinnan ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa ylittää 1 kohdan a alakohdassa säädetyn kynnysarvon ja osan arvo tai kaikkien niiden osien yhteenlaskettu arvo, joita koskevaan tarjouskilpailuun tarjoaja osallistuu, on vähintään 125 miljoonaa euroa, ja ulkomainen taloudellinen panos on vähintään 1 kohdan b alakohdassa säädetyn kynnysarvon suuruinen.

3.   Direktiivin 2009/81/EY soveltamisalaan kuuluvien sopimusten tekomenettelyt eivät kuulu tämän luvun soveltamisalaan.

4.   Direktiivin 2014/24/EU 32 artiklan 2 kohdan c alakohdassa ja direktiivin 2014/25/EU 50 artiklan d alakohdassa säädettyihin sopimusten tekomenettelyihin sovelletaan tämän asetuksen 2 luvun säännöksiä, mutta niihin ei sovelleta tämän asetuksen 4 lukua.

5.   Poiketen siitä, mitä 29 artiklan 1 kohdassa säädetään, jos rakennusurakat, tavarat tai palvelut voidaan direktiivin 2014/23/EU 31 artiklan 4 kohdan, direktiivin 2014/24/EU 32 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja direktiivin 2014/25/EU 50 artiklan c alakohdan mukaisesti antaa ainoastaan tietyn talouden toimijan suoritettaviksi tai toimitettaviksi ja sopimuksen ennakoitu arvo on vähintään tämän artiklan 1 kohdan a alakohdassa vahvistettu arvo, tarjouksen tai osallistumishakemuksen jättävien yritysten on ilmoitettava komissiolle kaikista ulkomaisista taloudellisista panoksista, jos tämän artiklan 1 kohdan b alakohdan ehto täyttyy. Tällaisten tietojen toimittamista ei pidetä ilmoituksena eikä siitä tehdä tämän luvun mukaisia tutkimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta panna vireille tämän asetuksen 2 luvun mukainen tarkastelu.

6.   Hankintaviranomaisen tai -yksikön on mainittava hankintailmoituksessa tai – jos on kyse menettelystä, josta ei julkaista ilmoitusta – hankinta-asiakirjoissa, että talouden toimijoihin sovelletaan 29 artiklassa säädettyä ilmoitusvelvollisuutta. Tällaisen maininnan puuttuminen ei kuitenkaan rajoita tämän asetuksen soveltamista sen soveltamisalaan kuuluviin sopimuksiin.

29 artikla

Ulkomaisia taloudellisia panoksia koskeva ennakkoilmoitus tai vakuutus julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä

1.   Jos 28 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaiset edellytykset taloudellisten panosten ilmoittamiselle täyttyvät, julkiseen hankintamenettelyyn osallistuvien talouden toimijoiden on ilmoitettava hankintaviranomaiselle tai hankintayksikölle kaikista 28 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määritellyistä ulkomaisista taloudellisista panoksista. Kaikissa muissa tapauksissa talouden toimijoiden on annettava vakuutus, jossa luetellaan kaikki saadut ulkomaiset taloudelliset panokset ja vahvistetaan, että saaduista ulkomaisista taloudellisista panoksista ei tarvitse antaa 28 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti ilmoitusta. Avoimessa menettelyssä ilmoitus tai vakuutus toimitetaan yhdessä tarjouksen kanssa vain kerran. Monivaiheisessa menettelyssä ilmoitus tai vakuutus on toimitettava kahdesti, ensin osallistumishakemuksen yhteydessä ja sen jälkeen päivitettynä ilmoituksena tai päivitettynä vakuutuksena toimitetun tarjouksen tai lopullisen tarjouksen yhteydessä.

2.   Hankintaviranomaisen tai -yksikön on viipymättä ilmoituksen tai vakuutuksen saatuaan toimitettava ilmoitus tai vakuutus komissiolle.

3.   Jos osallistumishakemuksesta tai tarjouksesta puuttuu ilmoitus tai vakuutus, hankintaviranomainen tai -yksikkö voi pyytää asianomaisia talouden toimijoita toimittamaan asiaankuuluvan asiakirjan 10 työpäivän kuluessa. Hankintaviranomaisen tai -yksikön on todettava sääntöjenvastaisiksi ja hylättävä talouden toimijoiden, joihin sovelletaan tämän artiklan mukaisia velvoitteita, tarjoukset tai osallistumishakemukset, joihin ei ole liitetty 1 kohdan mukaisesti toimitettua ilmoitusta tai vakuutusta hankintaviranomaisen tai -yksikön tämän kohdan mukaisesti esittämästä pyynnöstä huolimatta. Hankintaviranomaisen tai -yksikön on ilmoitettava komissiolle kyseisestä hylkäämisestä.

4.   Komissio tutkii vastaanotetun ilmoituksen sisällön ilman aiheetonta viivytystä. Jos komissio toteaa, että ilmoitus on puutteellinen, se ilmoittaa havainnoistaan hankintaviranomaiselle tai -yksikölle ja asianomaiselle talouden toimijalle ja pyytää talouden toimijaa täydentämään ilmoituksen sisältöä 10 työpäivän kuluessa. Jos tarjoukseen tai osallistumishakemukseen liitetty ilmoitus on edelleen puutteellinen komission tämän kohdan mukaisesti esittämästä pyynnöstä huolimatta, komissio tekee päätöksen, jossa todetaan kyseinen tarjous sääntöjenvastaiseksi. Kyseisessä päätöksessä komissio pyytää myös hankintaviranomaista tai -yksikköä tekemään päätöksen tällaisen sääntöjenvastaisen tarjouksen tai osallistumishakemuksen hylkäämisestä.

5.   Tämän artiklan mukainen velvollisuus ilmoittaa ulkomaisista taloudellisista panoksista koskee talouden toimijoita, direktiivin 2014/23/EU 26 artiklan 2 kohdassa, direktiivin 2014/24/EU 19 artiklan 2 kohdassa ja direktiivin 2014/25/EU 37 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja talouden toimijoiden ryhmittymiä sekä pääasiallisia alihankkijoita ja pääasiallisia toimittajia, jotka ovat tiedossa täydellisen ilmoituksen tai vakuutuksen tai päivitetyn täydellisen ilmoituksen tai vakuutuksen toimittamisajankohtana. Tätä asetusta sovellettaessa alihankkijaa tai toimittajaa pidetään pääasiallisena, jos sen osallistumisella varmistetaan sopimuksen olennaisten osien toteuttaminen ja joka tapauksessa, jos sen panos on yli 20 prosenttia toimitetun tarjouksen arvosta.

6.   Direktiiveissä 2014/24/EU ja 2014/25/EU tarkoitetun pääsopimuskumppanin tai direktiivissä 2014/23/EU tarkoitetun pääasiallisen käyttöoikeuden saajan on varmistettava talouden toimijoiden ryhmittymien, pääasiallisten alihankkijoiden ja pääasiallisten toimittajien puolesta ilmoituksen tai vakuutuksen toimittaminen. Sovellettaessa 33 artiklaa pääsopimuskumppani tai pääasiallisen käyttöoikeuden saaja on vastuussa ainoastaan omiin ulkomaisiin taloudellisiin panoksiinsa liittyvien tietojen todenperäisyydestä.

7.   Jos hankintaviranomainen tai -yksikkö tarjouksia tutkiessaan toimitetusta vakuutuksesta huolimatta epäilee ulkomaisten tukien olemassaoloa, sen on viipymättä ilmoitettava tällaisista epäilyistä komissiolle. Rajoittamatta direktiiveissä 2014/24/EU ja 2014/25/EU säädettyjä hankintaviranomaisten tai -yksiköiden valtuuksia tutkia, onko tarjous poikkeuksellisen alhainen, hankintaviranomainen tai -yksikkö ei saa arvioida, onko tarjous poikkeuksellisen alhainen, jos tällainen arviointi aloitettaisiin pelkästään ulkomaisten tukien mahdollista olemassaoloa koskevien epäilyjen perusteella. Jos komissio toteaa, että tässä asetuksessa tarkoitettua kohtuuttoman edullista tarjousta ei ole olemassa, se ilmoittaa asiasta asianomaiselle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle. Muut oikeushenkilöt tai luonnolliset henkilöt voivat ilmoittaa komissiolle sisämarkkinoita vääristäviin ulkomaisiin tukiin liittyvistä tiedoista ja ilmoittaa väärien tietojen mahdollista antamista koskevista epäilyistä.

8.   Jos komissio epäilee, että talouden toimija on saattanut saada ulkomaisia tukia tarjouksen jättämistä tai julkisen hankintamenettelyn osallistumishakemusta edeltävien kolmen vuoden aikana, se voi ennen sopimuksen tekemistä pyytää ilmoitusta kyseiselle talouden toimijalle missä tahansa sellaisessa julkisessa hankintamenettelyssä kolmansien maiden myöntämistä ulkomaisista taloudellisista panoksista, josta ei 28 artiklan 1 kohdan nojalla edellytetä ilmoitusta tai joka kuuluu 30 artiklan 4 kohdan soveltamisalaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission mahdollisuutta aloittaa oma-aloitteinen menettely. Jos komissio on vaatinut ilmoitusta tällaisesta taloudellisesta panoksesta, taloudellinen panos katsotaan ilmoitusta edellyttäväksi julkisen hankintamenettelyn ulkomaiseksi taloudelliseksi panokseksi ja siihen sovelletaan 4 luvun säännöksiä.

30 artikla

Julkisessa hankintamenettelyssä ilmoitettavien taloudellisten panosten alustavaan tarkasteluun ja perusteelliseen tutkimukseen sovellettavat menettelysäännöt

1.   Julkisessa hankintamenettelyssä ilmoitettaviin taloudellisiin panoksiin sovelletaan 10 artiklaa, 11 artiklan 1, 3 ja 4 kohtaa sekä 13, 14, 15, 16, 18 ja 23 artiklaa.

2.   Komissio tekee alustavan tarkastelun viimeistään 20 työpäivän kuluttua täydellisen ilmoituksen vastaanottamisesta. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi pidentää tätä määräaikaa kerran 10 työpäivällä.

3.   Komissio päättää alustavalle tarkastelulle asetetun määräajan kuluessa, paneeko se vireille perusteellisen tutkimuksen, ja ilmoittaa asiasta viipymättä asianomaiselle talouden toimijalle ja hankintaviranomaiselle tai -yksikölle.

4.   Jos komissio on saattanut alustavan tarkastelun päätökseen tekemättä päätöstä ja saa uusia tietoja, joiden perusteella se epäilee, että toimitettu ilmoitus tai vakuutus on puutteellinen, tai jos tällaista ilmoitusta tai vakuutusta ei ole toimitettu komissiolle, se voi pyytää lisätietoja 29 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Komissio voi panna alustavan tarkastelun uudelleen vireille näiden uusien tietojen perusteella. Jos alustava tarkastelu pannaan vireille tämän luvun mukaisesti ja rajoittamatta mahdollisuutta panna tarvittaessa vireille alustava tarkastelu 2 luvun mukaisesti, alustavan tarkastelun kesto määräytyy siitä ajankohdasta alkaen, kun komissio vastaanottaa uuden ilmoituksen tai vakuutuksen.

5.   Komissio voi tehdä päätöksen perusteellisen tutkimuksen päätökseen saattamisesta viimeistään 110 työpäivän kuluttua täydellisen ilmoituksen vastaanottamisesta. Tätä määräaikaa voidaan pidentää kerran 20 työpäivällä hankintaviranomaisen tai hankintayksikön kuulemisen jälkeen asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa, mukaan lukien 6 kohdassa tarkoitetut tutkimukset, tai 16 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa.

6.   Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, jos julkinen hankintamenettely on monivaiheinen, komissio tutkii osallistumishakemuksen mukana toimitetun täydellisen ilmoituksen 20 työpäivän kuluessa kyseisen ilmoituksen vastaanottamisesta saattamatta alustavaa tarkastelua päätökseen tai tekemättä päätöstä perusteellisen tutkimuksen aloittamisesta. Kun 20 työpäivän määräaika on kulunut umpeen, alustava tarkastelu keskeytetään lopullisen tarjouksen tai rajoitetun menettelyn tapauksessa tarjouksen jättämiseen saakka. Alustavaa tarkastelua jatketaan, kun tarjous tai täydellisen päivitetyn ilmoituksen sisältävä lopullinen tarjous on tehty, ja komissiolla on 20 työpäivää aikaa saattaa alustava tarkastelu päätökseen ottaen huomioon mahdolliset lisätiedot. Komissio tekee päätöksen mahdollisen perusteellisen tutkimuksen päätökseen saattamisesta 90 työpäivän kuluessa täydellisen päivitetyn ilmoituksen toimittamisesta.

31 artikla

Komission päätökset

1.   Jos komissio toteaa perusteellisen tutkimuksen jälkeen, että talouden toimija on saanut sisämarkkinoita 4, 5 ja 6 artiklan mukaisesti vääristävää ulkomaista tukea, ja jos asianomainen talouden toimija antaa sitoumuksia, joilla sisämarkkinoiden vääristymä korjataan kokonaan ja vaikuttavasti, komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksen sitoumuksia sisältävänä päätöksenä 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseinen täytäntöönpanosäädös hyväksytään 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

2.   Jos asianomainen talouden toimija ei anna sitoumuksia tai jos komissio katsoo, että 1 kohdassa tarkoitetut sitoumukset eivät ole asianmukaisia eivätkä riittäviä vääristymän korjaamiseksi kokonaan ja vaikuttavasti, komissio hyväksyy päätöksen muodossa täytäntöönpanosäädöksen, jolla kielletään sopimuksen tekeminen asianomaisen talouden toimijan kanssa, jäljempänä ’sopimuksen tekemisen kieltävä päätös’. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Tämän päätöksen jälkeen hankintaviranomaisen tai -yksikön on hylättävä tarjous.

3.   Jos komissio toteaa perusteellisen tutkimuksen jälkeen, ettei talouden toimija saa sisämarkkinoita vääristävää ulkomaista tukea, se hyväksyy täytäntöönpanosäädöksen päätöksen muodossa 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kyseinen täytäntöönpanosäädös hyväksytään 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

4.   Edellä olevan 6 artiklan mukainen tasapainotesti ei saa johtaa siihen, että talouden toimijan tekemään tarjoukseen tai lopulliseen tarjoukseen tehdään muutos, joka on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa.

32 artikla

Julkisissa hankintamenettelyissä tehtävät arvioinnit, ilmoitukset sekä sopimusten tekemisen keskeyttäminen

1.   Alustavan tarkastelun ja perusteellisen tutkimuksen aikana voidaan jatkaa kaikkia julkisen hankintamenettelyn vaiheita sopimuksen tekemistä lukuun ottamatta.

2.   Jos komissio päättää panna vireille perusteellisen tutkimuksen 30 artiklan 3 kohdan nojalla, sopimusta ei saa tehdä sellaisen talouden toimijan kanssa, joka toimittaa 29 artiklan mukaisen ilmoituksen, ennen kuin komissio on tehnyt 31 artiklan 3 kohdan mukaisen päätöksen tai ennen 30 artiklan 5 tai 6 kohdassa asetetut määräajat ovat kuluneet umpeen. Jos komissio ei ole tehnyt päätöstä sovellettavassa määräajassa, sopimus voidaan tehdä minkä tahansa talouden toimijan kanssa, mukaan lukien ilmoituksen toimittanut talouden toimija.

3.   Jos hankintaviranomainen tai -yksikkö toteaa, että kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen on tehnyt talouden toimija, joka on toimittanut 29 artiklassa tarkoitetun vakuutuksen, ja jos komissio ei ole aloittanut 29 artiklan 8 kohdan tai 30 artiklan 3 tai 4 kohdan mukaista tarkastelua, sopimus voidaan tehdä tällaisen tarjouksen jättäneen talouden toimijan kanssa ennen kuin komissio tekee jonkin 31 artiklassa tarkoitetuista päätöksistä tai ennen kuin 30 artiklan 2, 5 tai 6 kohdassa vahvistetut määräajat kuluvat umpeen taikka ennen kuin komissio tekee jonkin 31 artiklassa tarkoitetuista päätöksistä muiden tutkimuksen kohteena olevien tarjousten osalta.

4.   Jos komissio tekee 31 artiklan 2 kohdan mukaisen päätöksen tarjouksesta, jonka hankintaviranomainen tai -yksikkö on todennut olevan kokonaistaloudellisesti edullisin, sopimus voidaan tehdä sen talouden toimijan kanssa, josta ei ole tehty 31 artiklan 2 kohdan mukaista päätöstä ja joka on tehnyt toiseksi parhaan tarjouksen.

5.   Jos komissio tekee 31 artiklan 1 tai 3 kohdan mukaisen päätöksen, sopimus voidaan tehdä minkä tahansa talouden toimijan kanssa, joka on tehnyt kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen, mukaan lukien talouden toimija, joka on antanut 29 artiklan mukaisen ilmoituksen.

6.   Hankintaviranomaisen tai -yksikön on ilman aiheetonta viivytystä ilmoitettava komissiolle kaikista päätöksistä, jotka koskevat julkisen hankintamenettelyn peruuttamista, asianomaisen talouden toimijan tarjouksen tai osallistumishakemuksen hylkäämistä, asianomaisen talouden toimijan toimittamaa uutta tarjousta tai sopimuksen tekemistä.

7.   Julkisia hankintamenettelyjä koskevia periaatteita, mukaan lukien suhteellisuusperiaatetta, syrjimättömyyttä, yhdenvertaista kohtelua, avoimuutta ja kilpailua koskevia periaatteita, on noudatettava kaikkien julkiseen hankintamenettelyyn osallistuvien talouden toimijoiden osalta. Tämän asetuksen mukainen ulkomaisten tukien tutkiminen ei saa johtaa siihen, että hankintaviranomainen tai -yksikkö kohtelee asianomaisia talouden toimijoita näiden periaatteiden vastaisesti. Talouden toimijoihin sovelletaan ympäristöön liittyviä, sosiaalisia ja työhön liittyviä vaatimuksia direktiivien 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU tai muun unionin oikeuden mukaisesti.

8.   Kukin tässä luvussa tarkoitettu määräaika alkaa sitä päivää seuraavana työpäivänä, jona ilmoitus on vastaanotettu tai jona asiaa koskeva komission päätös on hyväksytty.

33 artikla

Taloudellisiin panoksiin sovellettavat sakot ja uhkasakot julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä

1.   Komissio voi määrätä 17 artiklan mukaisia sakkoja tai uhkasakkoja.

2.   Komissio voi päätöksellä myös määrätä asianomaisille talouden toimijoille sakkoja, jotka ovat enintään 1 prosenttia niiden edellisen tilikauden kokonaisliikevaihdosta, jos kyseiset talouden toimijat tahallisesti tai tuottamuksellisesti antavat virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja 29 artiklan mukaisessa ilmoituksessa tai vakuutuksessa tai sitä täydentävässä ilmoituksessa.

3.   Komissio voi päätöksellä määrätä asianomaisille talouden toimijoille sakkoja, jotka ovat enintään 10 prosenttia niiden edellisen tilikauden kokonaisliikevaihdosta, jos kyseiset talouden toimijat tahallisesti tai tuottamuksellisesti

| a) | eivät anna ilmoitusta ulkomaisista taloudellisista panoksista 29 artiklan mukaisesti julkisen hankintamenettelyn aikana; |
| --- | --- |

a)

eivät anna ilmoitusta ulkomaisista taloudellisista panoksista 29 artiklan mukaisesti julkisen hankintamenettelyn aikana;

| b) | kiertävät tai yrittävät kiertää 39 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja ilmoitusvaatimuksia. |
| --- | --- |

b)

kiertävät tai yrittävät kiertää 39 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja ilmoitusvaatimuksia.

5 LUKU

YHTEISET MENETTELYSÄÄNNÖKSET

34 artikla

Menettelyjen keskinäinen suhde

1.   Taloudellinen panos, josta on ilmoitettu keskittymän osalta 21 artiklan nojalla tai julkisen hankinnan osalta 29 artiklan nojalla, voi olla tämän asetuksen kannalta merkityksellinen, ja sitä voidaan arvioida tämän asetuksen mukaisesti suhteessa muuhun taloudelliseen toimintaan.

2.   Taloudellinen panos, jota on arvioitu oma-aloitteisessa menettelyssä tietyn taloudellisen toiminnan osalta 10 tai 11 artiklan nojalla, voi olla tämän asetuksen kannalta merkityksellinen, ja sitä voidaan arvioida tämän asetuksen mukaisesti suhteessa muuhun taloudelliseen toimintaan.

35 artikla

Tietojen toimittaminen

1.   Jos jäsenvaltio katsoo, että ulkomainen tuki saattaa olla olemassa ja voi vääristää sisämarkkinoita, sen on toimitettava kyseistä tukea koskevat tiedot komissiolle. Komissio voi näiden tietojen perusteella päättää aloittaa 10 artiklan mukaisen alustavan tarkastelun tai pyytää 21 artiklan 5 kohdan tai 29 artiklan 8 kohdan mukaista ilmoitusta.

2.   Luonnollinen henkilö, oikeushenkilö tai yhdistys voi toimittaa komissiolle kaikki hallussaan olevat tiedot ulkomaisista tuista, jotka voivat vääristää sisämarkkinoita. Komissio voi näiden tietojen perusteella päättää aloittaa 10 artiklan mukaisen alustavan tarkastelun tai pyytää 21 artiklan 5 kohdan tai 29 artiklan 8 kohdan mukaista ilmoitusta.

3.   Komissio asettaa jäsenvaltioiden ja asianomaisten hankintaviranomaisten tai -yksiköiden saataville tähän tarkoitukseen varatussa sähköisessä tietokannassa kaikkien tämän asetuksen nojalla tehtyjen päätösten ei-luottamukselliset toisinnot.

36 artikla

Markkinatutkimus

1.   Jos komission käytettävissä olevien tietojen perusteella voidaan perustellusti epäillä, että ulkomaiset tuet, jotka myönnetään tietyllä alalla tai tietyntyyppistä taloudellista toimintaa varten tai jotka perustuvat tiettyyn tukivälineeseen, voivat vääristää sisämarkkinoita, komissio voi tehdä markkinatutkimuksen asianomaisesta tietystä alasta, tietyntyyppisestä taloudellisesta toiminnasta tai tiettyyn tukivälineeseen perustuvan tuen käytöstä. Komissio voi markkinatutkimuksen aikana vaatia asianomaisia yrityksiä tai yritysten yhteenliittymiä toimittamaan tarvittavat tiedot, ja se voi tehdä tarvittavat tarkastukset. Komissio voi myös pyytää asianomaisia jäsenvaltioita tai asianomaista kolmatta maata toimittamaan tietoja.

2.   Komissio julkaisee tarvittaessa kertomuksen tiettyjä aloja, tietyntyyppistä taloudellista toimintaa tai tiettyjä tukivälineitä koskevan markkinatutkimuksensa tuloksista ja pyytää esittämään huomautuksia.

3.   Komissio voi käyttää tällaisista markkinatutkimuksista saatuja tietoja tämän asetuksen mukaisissa menettelyissä.

4.   Markkinatutkimuksiin sovelletaan 13, 14, 15 ja 17 artiklaa.

37 artikla

Vuoropuhelu kolmansien maiden kanssa

1.   Jos komissio 36 artiklan mukaisen markkinatutkimuksen perusteella epäilee olevan olemassa toistuvia ulkomaisia tukia, jotka vääristävät sisämarkkinoita, tai jos useissa tämän asetuksen mukaisissa täytäntöönpanotoimissa havaitaan saman kolmannen maan myöntämiä sisämarkkinoita vääristäviä ulkomaisia tukia, se voi käydä kyseisen kolmannen maan kanssa vuoropuhelua selvittääkseen vaihtoehtoja tällaisten tukien lakkauttamiseksi tai muuttamiseksi, jotta voidaan poistaa niiden vääristävät vaikutukset sisämarkkinoihin. Komissio ilmoittaa asian kannalta merkityksellisestä kehityksestä Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

2.   Tämä kolmansien maiden kanssa käytävä vuoropuhelu ei estä komissiota toteuttamasta tämän asetuksen mukaisia toimia. Tämän asetuksen nojalla hyväksyttyjä yksittäisiä toimenpiteitä ei käsitellä kyseisessä vuoropuhelussa.

38 artikla

Vanhentumisajat

1.   Komission 10 ja 11 artiklan mukaisiin valtuuksiin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa, joka alkaa päivänä, jona ulkomainen tuki myönnetään yritykselle. Kaikki komission 10, 13, 14 tai 15 artiklan nojalla ulkomaisen tuen osalta toteuttamat toimet keskeyttävät vanhentumisajan kulumisen. Kymmenen vuoden vanhentumisaika alkaa uudelleen kunkin keskeytymisen jälkeen.

2.   Komission valtuuksiin määrätä sakkoja tai uhkasakkoja 17, 26 ja 33 artiklan nojalla sovelletaan kolmen vuoden vanhentumisaikaa, joka alkaa päivänä, jona 17, 26 tai 33 artiklassa tarkoitettu rikkominen tapahtui. Jatketun tai toistuvan rikkomisen osalta vanhentumisaika alkaa kulua päivänä, jona rikkominen lakkaa. Komission 17, 26 tai 33 artiklassa tarkoitetun rikkomisen johdosta toteuttamat toimet keskeyttävät sakkojen tai uhkasakkojen määräämiseen sovellettavan vanhentumisajan. Kolmen vuoden vanhentumisaika alkaa uudelleen kunkin keskeytymisen jälkeen.

3.   Komission 17, 26 ja 33 artiklan mukaisiin valtuuksiin valvoa sakkojen tai uhkasakkojen määräämisestä tehtyjen päätösten täytäntöönpanoa sovelletaan viiden vuoden vanhentumisaikaa, joka alkaa päivänä, jona komission päätös sakon tai uhkasakon määräämisestä tehdään. Komission toteuttamat toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet, joiden tarkoituksena on panna täytäntöön sakon tai uhkasakon maksaminen, keskeyttävät vanhentumisajan kulumisen. Viiden vuoden vanhentumisaika alkaa uudelleen kunkin keskeytymisen jälkeen.

4.   Vanhentumisaika päättyy viimeistään päivänä, jona kaksi kertaa kyseistä vanhentumisaikaa vastaava määräaika on kulunut umpeen, edellyttäen, että komissio ei ole

| a) | tehnyt 10 tai 11 artiklan mukaista päätöstä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa; tai |
| --- | --- |

a)

tehnyt 10 tai 11 artiklan mukaista päätöstä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa; tai

| b) | määrännyt sakkoa tai uhkasakkoa tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa. |
| --- | --- |

b)

määrännyt sakkoa tai uhkasakkoa tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa.

5.   Vanhentumisaikaa laskettaessa ei oteta huomioon aikaa, jona komission päätös on Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltävänä.

39 artikla

Velvoitteiden kiertämisen ehkäiseminen

1.   Yritys ei saa järjestää rahoitustoimia tai sopimuksia 21 artiklan 1 ja 5 kohdassa ja 29 artiklan 1, 5 ja 8 kohdassa säädettyjen ilmoitusvaatimusten kiertämiseksi.

2.   Jos komissio epäilee, että yritys on harjoittanut tai harjoittaa 1 kohdassa tarkoitettua käytäntöä, komissio voi vaatia kyseistä yritystä toimittamaan kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko yritys harjoittanut tai harjoittaako yritys 1 kohdassa tarkoitettuja käytäntöjä, ja se voi panna vireille 21 artiklan 4 kohdan tai 30 artiklan 4 kohdan mukaisen tarkastelun.

40 artikla

Päätösten julkaiseminen

1.   Komissio julkistaa 10 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tehdyistä päätöksistä tiivistelmän niin, että kuka tahansa ulkomaisen tuen myöntänyt luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, jäsenvaltio tai kolmas maa voi ilmaista näkemyksensä asiasta.

2.   Komissio julkaisee 11 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan, 25 artiklan 3 ja 6 kohdan ja 31 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan nojalla tehdyt päätökset Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3.   Komissio ottaa tiivistelmiä ja päätöksiä julkistaessaan asianmukaisesti huomioon yritysten oikeutetut edut suojella liikesalaisuuksiaan ja muita luottamuksellisia tietoja.

41 artikla

Päätösten vastaanottajat

1.   Komissio antaa yritykselle tai yritysten yhteenliittymälle osoitetut päätökset viipymättä tiedoksi ja antaa kyseiselle yritykselle tai yritysten yhteenliittymälle tilaisuuden ilmoittaa komissiolle, minkä päätökseen sisältyvien tietojen se katsoo olevan luottamuksellisia.

2.   Komissio ilmoittaa asianomaiselle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle 31 artiklan 1 ja 3 kohdan nojalla annetuista päätöksistä, jotka on osoitettu julkiseen hankintamenettelyyn osallistuvalle talouden toimijalle.

3.   Edellä 29 artiklan 4 kohdan ja 31 artiklan 2 kohdan nojalla annetut päätökset osoitetaan asianomaiselle hankintaviranomaiselle tai -yksikölle. Komissio toimittaa talouden toimijalle, jonka kanssa sopimusta ei saa tehdä, jäljennöksen kyseisestä päätöksestä.

42 artikla

Tietojen paljastaminen ja puolustautumisoikeus

1.   Komissio antaa ennen 11, 12, 17 ja 18 artiklan, 25 artiklan 3 kohdan sekä 26, 31 tai 33 artiklan nojalla tehdyn päätöksen hyväksymistä tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle tilaisuuden esittää huomautuksia syistä, joiden perusteella komissio aikoo hyväksyä päätöksensä.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, 12 artiklan mukainen päätös voidaan tehdä väliaikaisesti antamatta tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle mahdollisuutta esittää huomautuksia etukäteen edellyttäen, että komissio antaa sille tämän mahdollisuuden mahdollisimman pian sen jälkeen, kun se on tehnyt päätöksensä.

3.   Komissio perustaa päätöksensä yksinomaan syihin, joista asianomaisille yrityksille on annettu tilaisuus esittää huomautuksensa.

4.   Voidakseen käyttää 1 kohdan mukaista oikeuttaan tutkimuksen kohteena olevalla yrityksellä on oikeus tutustua komission asiakirja-aineistoon. Oikeutta tutustua asiakirja-aineistoon ei myönnetä luottamuksellisiin tietoihin eikä komission tai jäsenvaltioiden sisäisiin asiakirjoihin eikä etenkään komission ja jäsenvaltioiden väliseen kirjeenvaihtoon.

Oikeus tutustua asiakirja-aineistoon riippuu yritysten tai yritysten yhteenliittymien oikeutetuista eduista suojella liikesalaisuuksiaan ja muita luottamuksellisia tietoja. Komissio voi pyytää tutkimuksen kohteena olevaa yritystä ja komissiolle tietoja toimittaneita yrityksiä tai yritysten yhteenliittymiä sopimaan kyseisten tietojen paljastamista koskevista ehdoista. Jos yritykset tai yritysten yhteenliittymät ovat näistä ehdoista eri mieltä, komissiolla on valtuudet päättää ehdoista, joilla tiedot paljastetaan.

Mikään tässä kohdassa ei estä komissiota käyttämästä ja paljastamasta tarpeellisessa määrin tietoja, jotka osoittavat sisämarkkinoita vääristävän ulkomaisen tuen olemassaolon.

43 artikla

Salassapitovelvollisuus ja luottamuksellisuus

1.   Tämän asetuksen nojalla saatuja tietoja saa käyttää ainoastaan siihen tarkoitukseen, jota varten ne hankittiin, ellei tietojen toimittaja toisin päätä.

2.   Jäsenvaltioiden ja komission, niiden virkamiesten ja muiden niiden valvonnassa työskentelevien henkilöiden on varmistettava, että tätä asetusta sovellettaessa hankitut luottamukselliset tiedot suojataan sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Tätä varten ne eivät saa paljastaa tämän asetuksen nojalla saamiaan salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja.

3.   Mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, ei estä julkaisemasta tilastoja ja kertomuksia, jotka eivät sisällä sellaisia tietoja, joiden perusteella tietyt yritykset tai yritysten yhteenliittymät voidaan tunnistaa.

4.   Tämän asetuksen nojalla toimitettujen tietojen paljastaminen ei saa vaarantaa jäsenvaltioiden keskeisiä turvallisuusetuja.

6 LUKU

SUHDE MUIHIN VÄLINEISIIN

44 artikla

Suhde muihin välineisiin

1.   Tämä asetus ei rajoita SEUT 101, 102, 106, 107 ja 108 artiklan eikä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 (23) ja asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamista.

2.   Tämä asetus ei rajoita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 (24) soveltamista.

3.   Tämä asetus ei rajoita asetuksen (EU) 2019/452 soveltamista.

4.   Tämä asetus ei rajoita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/1031 (25) soveltamista.

5.   Tällä asetuksella on etusija asetukseen (EU) 2016/1035 nähden, kunnes mainitun asetuksen soveltaminen alkaa sen 18 artiklan nojalla. Jos ulkomainen tuki kuuluu kyseisen päivän jälkeen sekä asetuksen (EU) 2016/1035 että tämän asetuksen soveltamisalaan, asetusta (EU) 2016/1035 sovelletaan ensisijaisesti. Julkisiin hankintoihin ja keskittymiin sovellettavilla tämän asetuksen säännöksillä on kuitenkin etusija asetukseen (EU) 2016/1035 nähden.

6.   Tämä asetus on etusijalla asetukseen (ETY) N:o 4057/86 nähden.

7.   Tämä asetus ei rajoita asetuksen (EU) 2019/712 soveltamista. Tämän asetuksen 20 artiklassa määriteltyihin keskittymiin, joissa on mukana lentoliikenteen harjoittajia, sovelletaan tämän asetuksen 3 luvun säännöksiä. Julkisiin hankintamenettelyihin, joissa on mukana lentoliikenteen harjoittajia, sovelletaan tämän asetuksen 4 luvun säännöksiä.

8.   Tätä asetusta on tulkittava yhdenmukaisesti direktiivien 2009/81/EY, 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU sekä neuvoston direktiivien 89/665/ETY (26) ja 92/13/ETY (27) kanssa.

9.   Tämä asetus ei estä unionia käyttämästä sellaisia oikeuksiaan tai täyttämästä sellaisia velvoitteitaan, joista määrätään kansainvälisissä sopimuksissa. Tämän asetuksen mukaista tutkimusta ei tehdä eikä toimenpiteitä määrätä tai pidetä voimassa, jos tällainen tutkimus tai tällaiset toimenpiteet olisivat jossakin oleellisessa kansainvälisessä sopimuksessa unionille asetettujen velvoitteiden vastaisia. Tämän asetuksen nojalla ei etenkään toteuteta mitään sellaisia toimia, jotka muodostaisivat tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 32 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun, Maailman kauppajärjestön jäsenenä olevan kolmannen maan myöntämän tuen vastaisen erityisen toimen.

7 LUKU

SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

45 artikla

Muutoksen hakeminen Euroopan unionin tuomioistuimelta

SEUT 261 artiklan mukaisesti Euroopan unionin tuomioistuimella on täysi harkintavalta tutkia valitukset päätöksistä, joilla komissio on määrännyt sakkoja tai uhkasakkoja. Se voi kumota sakon tai uhkasakon taikka alentaa tai korottaa sitä.

46 artikla

Ohjeistus

1.   Komissio julkaisee viimeistään 12 päivänä tammikuuta 2026 ohjeet, joita se tämän jälkeen päivittää säännöllisesti ja jotka koskevat

| a) | 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen vääristymien määrittämisperusteiden soveltamista, |
| --- | --- |

a)

4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen vääristymien määrittämisperusteiden soveltamista,

| b) | tasapainotestin soveltamista 6 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

b)

tasapainotestin soveltamista 6 artiklan mukaisesti,

| c) | niiden sille myönnettyjen valtuuksien käyttämistä, joiden perusteella se voi pyytää 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti ennakkoilmoitusta keskittymästä tai 29 artiklan 8 kohdan mukaisesti ulkomaisista taloudellisista panoksista, joita talouden toimija on saanut julkisessa hankintamenettelyssä, ja |
| --- | --- |

c)

niiden sille myönnettyjen valtuuksien käyttämistä, joiden perusteella se voi pyytää 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti ennakkoilmoitusta keskittymästä tai 29 artiklan 8 kohdan mukaisesti ulkomaisista taloudellisista panoksista, joita talouden toimija on saanut julkisessa hankintamenettelyssä, ja

| d) | julkisen hankintamenettelyn vääristymisen arviointia 27 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

julkisen hankintamenettelyn vääristymisen arviointia 27 artiklan mukaisesti.

2.   Ennen kuin komissio antaa 1 kohdassa tarkoitettuja ohjeita, se kuulee asianmukaisesti sidosryhmiä ja jäsenvaltioita. Ohjeet perustuvat tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja noudattamisen valvonnasta saatuihin kokemuksiin.

47 artikla

Täytäntöönpanosäädökset

1.   Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä, jotka koskevat

| a) | 21 artiklan mukaisten keskittymiä koskevien ilmoitusten muotoa, sisältöä ja menettelyn yksityiskohtia, mukaan lukien mahdollinen yksinkertaistettu menettely, ottaen mahdollisimman tarkasti huomioon tavoite rajoittaa ilmoituksen tekevien osapuolten hallinnollista rasitusta tämän asetuksen 21 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 139/2004 4 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

21 artiklan mukaisten keskittymiä koskevien ilmoitusten muotoa, sisältöä ja menettelyn yksityiskohtia, mukaan lukien mahdollinen yksinkertaistettu menettely, ottaen mahdollisimman tarkasti huomioon tavoite rajoittaa ilmoituksen tekevien osapuolten hallinnollista rasitusta tämän asetuksen 21 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 139/2004 4 artiklan mukaisesti;

| b) | 29 artiklan mukaisten julkisissa hankintamenettelyissä myönnettäviä ulkomaisia taloudellisia panoksia koskevien ilmoitusten sekä vakuutusten, joilla ilmaistaan, että ulkomaista taloudellista panosta ei ole saatu, muotoa, sisältöä ja menettelyn yksityiskohtia, myös mahdollista yksinkertaistettua menettelyä; |
| --- | --- |

b)

29 artiklan mukaisten julkisissa hankintamenettelyissä myönnettäviä ulkomaisia taloudellisia panoksia koskevien ilmoitusten sekä vakuutusten, joilla ilmaistaan, että ulkomaista taloudellista panosta ei ole saatu, muotoa, sisältöä ja menettelyn yksityiskohtia, myös mahdollista yksinkertaistettua menettelyä;

| c) | 13 artiklan 7 kohdan, 14 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 15 artiklan mukaisten suullisten kommenttien menettelyä koskevia yksityiskohtia; |
| --- | --- |

c)

13 artiklan 7 kohdan, 14 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 15 artiklan mukaisten suullisten kommenttien menettelyä koskevia yksityiskohtia;

| d) | 42 artiklan mukaista tietojen paljastamista ja 43 artiklan mukaista salassapitovelvollisuutta koskevia yksityiskohtia; |
| --- | --- |

d)

42 artiklan mukaista tietojen paljastamista ja 43 artiklan mukaista salassapitovelvollisuutta koskevia yksityiskohtia;

| e) | avoimuusvaatimusten muotoa, sisältöä ja menettelyn yksityiskohtia; |
| --- | --- |

e)

avoimuusvaatimusten muotoa, sisältöä ja menettelyn yksityiskohtia;

| f) | määräaikojen laskemista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä; |
| --- | --- |

f)

määräaikojen laskemista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä;

| g) | 25 ja 31 artiklan nojalla annettavien sitoumusten ehdottamista koskevia menettelyn yksityiskohtia ja määräaikoja; |
| --- | --- |

g)

25 ja 31 artiklan nojalla annettavien sitoumusten ehdottamista koskevia menettelyn yksityiskohtia ja määräaikoja;

| h) | 29–32 artiklassa tarkoitettuja julkisissa hankintamenettelyissä tehtävien tutkimusten menettelyvaiheita koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä. |
| --- | --- |

h)

29–32 artiklassa tarkoitettuja julkisissa hankintamenettelyissä tehtävien tutkimusten menettelyvaiheita koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

3.   Ennen kuin komissio hyväksyy 1 kohdan mukaisia toimenpiteitä, se julkistaa niiden luonnoksen ja pyytää siitä huomautuksia asettamassaan määräajassa. Komissio vahvistaa tämän määräajan, jonka on oltava vähintään neljä viikkoa.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut ensimmäiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään viimeistään 12 päivänä heinäkuuta 2023.

48 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.

49 artikla

Delegoidut säädökset

1.   Siirretään komissiolle valta antaa 50 artiklan mukaisesti delegoitu säädös 20 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetyn keskittymiä koskeva ilmoituskynnysarvon muuttamiseksi tarvittaessa korottamalla kynnysarvoa enintään 20 prosenttia tai alentamalla kynnysarvoa enintään 20 prosenttia sen jälkeen, kun komissio on

| a) | arvioinut kyseisen kynnysarvon tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja noudattamisen valvonnasta saamiensa kokemusten perusteella, ja |
| --- | --- |

a)

arvioinut kyseisen kynnysarvon tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja noudattamisen valvonnasta saamiensa kokemusten perusteella, ja

| b) | vahvistanut, että kyseistä kynnysarvoa on tarpeen muuttaa, jotta voidaan






  i) | varmistaa, että 3 luvussa säädetyt ilmoitusmenettelyt mahdollistavat sisämarkkinoita vääristävien ulkomaisten tukien täsmällisen tunnistamisen; |
| --- | --- | --- |

b)

vahvistanut, että kyseistä kynnysarvoa on tarpeen muuttaa, jotta voidaan

i)

varmistaa, että 3 luvussa säädetyt ilmoitusmenettelyt mahdollistavat sisämarkkinoita vääristävien ulkomaisten tukien täsmällisen tunnistamisen;

| ii) | varmistaa, että komission ja asianomaisten yritysten hallinnollinen rasitus pysyy kohtuullisena; ja |
| --- | --- |

ii)

varmistaa, että komission ja asianomaisten yritysten hallinnollinen rasitus pysyy kohtuullisena; ja

| iii) | lisätä tämän asetuksen soveltamisen vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

iii)

lisätä tämän asetuksen soveltamisen vaikuttavuutta.

2.   Kun komissio arvioi tarvetta muuttaa ilmoituskynnysarvoa 1 kohdan mukaisesti, se tekee arviointinsa määritellystä ajanjaksosta, jonka on oltava vähintään kaksi vuotta, erityisesti seuraavien objektiivisten kriteerien perusteella:

| a) | sellaisten 21 artiklan 1 kohdan mukaisten ilmoitusten osuus, jotka johtivat siihen, että komissio joko saattoi päätökseen 10 artiklan 4 kohdan mukaisen alustavan tarkastelun tai hyväksyi 25 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisen vastustamatta jättämistä koskevan päätöksen; |
| --- | --- |

a)

sellaisten 21 artiklan 1 kohdan mukaisten ilmoitusten osuus, jotka johtivat siihen, että komissio joko saattoi päätökseen 10 artiklan 4 kohdan mukaisen alustavan tarkastelun tai hyväksyi 25 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisen vastustamatta jättämistä koskevan päätöksen;

| b) | sellaisten 21 artiklan 1 kohdan mukaisten ilmoitusten osuus, jotka johtivat siihen, että komissio hyväksyi joko 25 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen päätöksen keskittymän kieltämisestä tai 25 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen sitoumuksia sisältävän päätöksen; |
| --- | --- |

b)

sellaisten 21 artiklan 1 kohdan mukaisten ilmoitusten osuus, jotka johtivat siihen, että komissio hyväksyi joko 25 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen päätöksen keskittymän kieltämisestä tai 25 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen sitoumuksia sisältävän päätöksen;

| c) | sellaisten 21 artiklan 5 kohdan mukaisten ilmoitusten osuus, jotka johtivat siihen, että komissio hyväksyi joko 25 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen päätöksen keskittymän kieltämisestä tai 25 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen sitoumuksia sisältävän päätöksen; |
| --- | --- |

c)

sellaisten 21 artiklan 5 kohdan mukaisten ilmoitusten osuus, jotka johtivat siihen, että komissio hyväksyi joko 25 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen päätöksen keskittymän kieltämisestä tai 25 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen sitoumuksia sisältävän päätöksen;

| d) | niiden 9 artiklan mukaisten oma-aloitteisten tarkastelujen osuus, jotka liittyvät keskittymiin, jotka eivät edellytä ilmoitusta 20 artiklassa tarkoitetulla tavalla ja joista on tehty joko 11 artiklan 2 kohdan mukainen korjaustoimenpiteitä sisältävä päätös tai 11 artiklan 3 kohdan mukainen sitoumuksia sisältävä päätös; |
| --- | --- |

d)

niiden 9 artiklan mukaisten oma-aloitteisten tarkastelujen osuus, jotka liittyvät keskittymiin, jotka eivät edellytä ilmoitusta 20 artiklassa tarkoitetulla tavalla ja joista on tehty joko 11 artiklan 2 kohdan mukainen korjaustoimenpiteitä sisältävä päätös tai 11 artiklan 3 kohdan mukainen sitoumuksia sisältävä päätös;

| e) | 20 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetyn kynnysarvon ja kyseisen kynnysarvon ylittävän keskimääräisen kokonaisliikevaihdon vertailu tapauksissa, jotka johtivat joko 25 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiseen päätökseen keskittymän kieltämisestä tai 25 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiseen sitoumuksia sisältävään päätökseen; |
| --- | --- |

e)

20 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetyn kynnysarvon ja kyseisen kynnysarvon ylittävän keskimääräisen kokonaisliikevaihdon vertailu tapauksissa, jotka johtivat joko 25 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiseen päätökseen keskittymän kieltämisestä tai 25 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiseen sitoumuksia sisältävään päätökseen;

| f) | 21 artiklan 1 kohdan mukaisten ilmoitusten lukumäärä ja kyseisen lukumäärän kehitys. |
| --- | --- |

f)

21 artiklan 1 kohdan mukaisten ilmoitusten lukumäärä ja kyseisen lukumäärän kehitys.

3.   Edellä 20 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja kynnysarvoja voidaan nostaa, jos tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa arvioinnissa osoitetaan, että

| a) | suuri osa 25 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisista keskittymän kieltävistä päätöksistä tai 25 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisista sitoumuksia sisältävistä päätöksistä koski tapauksia, joissa 20 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu kynnysarvon ylittävä kokonaisliikevaihto oli huomattavasti suurempi kuin kyseinen kynnysarvo; tai |
| --- | --- |

a)

suuri osa 25 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisista keskittymän kieltävistä päätöksistä tai 25 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisista sitoumuksia sisältävistä päätöksistä koski tapauksia, joissa 20 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu kynnysarvon ylittävä kokonaisliikevaihto oli huomattavasti suurempi kuin kyseinen kynnysarvo; tai

| b) | suuri osa 21 artiklan 1 kohdan mukaisista ilmoituksista johti siihen, että komissio joko saattoi päätökseen 10 artiklan 4 kohdan mukaisen alustavan tarkastelun tai hyväksyi 25 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisen vastustamatta jättämistä koskevan päätöksen. |
| --- | --- |

b)

suuri osa 21 artiklan 1 kohdan mukaisista ilmoituksista johti siihen, että komissio joko saattoi päätökseen 10 artiklan 4 kohdan mukaisen alustavan tarkastelun tai hyväksyi 25 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisen vastustamatta jättämistä koskevan päätöksen.

4.   Edellä 20 artiklan 3 kohdan a alakohdassa olevien kynnysarvojen alentamiseksi tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa arvioinnissa on osoitettava, että

| a) | suuri osa 21 artiklan 5 kohdan mukaisista ilmoituksista johti siihen, että komissio hyväksyi joko 25 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen päätöksen keskittymän kieltämisestä tai 25 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen sitoumuksia sisältävän päätöksen; tai |
| --- | --- |

a)

suuri osa 21 artiklan 5 kohdan mukaisista ilmoituksista johti siihen, että komissio hyväksyi joko 25 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen päätöksen keskittymän kieltämisestä tai 25 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen sitoumuksia sisältävän päätöksen; tai

| b) | suuri osa ulkomaisten tukien oma-aloitteisista tarkasteluista sellaisten keskittymien yhteydessä, jotka eivät edellyttäneet ilmoitusta 20 artiklassa tarkoitetulla tavalla, johti siihen, että komissio hyväksyi joko 11 artiklan 2 kohdan mukaisen korjaustoimenpiteitä sisältävän päätöksen tai 11 artiklan 3 kohdan mukaisen sitoumuksia sisältävän päätöksen. |
| --- | --- |

b)

suuri osa ulkomaisten tukien oma-aloitteisista tarkasteluista sellaisten keskittymien yhteydessä, jotka eivät edellyttäneet ilmoitusta 20 artiklassa tarkoitetulla tavalla, johti siihen, että komissio hyväksyi joko 11 artiklan 2 kohdan mukaisen korjaustoimenpiteitä sisältävän päätöksen tai 11 artiklan 3 kohdan mukaisen sitoumuksia sisältävän päätöksen.

5.   Siirretään komissiolle valta hyväksyä 50 artiklan mukaisesti delegoitu säädös 28 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 28 artiklan 2 kohdassa säädetyn ilmoituskynnysarvon muuttamiseksi tarvittaessa julkisten hankintojen osalta korottamalla tai alentamalla sitä enintään 20 prosenttia sen jälkeen, kun komissio on

| a) | arvioinut nämä kynnysarvot tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja noudattamisen valvonnasta saamiensa kokemusten perusteella, ja |
| --- | --- |

a)

arvioinut nämä kynnysarvot tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja noudattamisen valvonnasta saamiensa kokemusten perusteella, ja

| b) | vahvistanut, että kyseisiä kynnysarvoja on tarpeen muuttaa, jotta voidaan






  i) | varmistaa, että 4 luvussa säädetyt ilmoitusmenettelyt mahdollistavat sisämarkkinoita vääristävien ulkomaisten tukien täsmällisen tunnistamisen; |
| --- | --- | --- |

b)

vahvistanut, että kyseisiä kynnysarvoja on tarpeen muuttaa, jotta voidaan

i)

varmistaa, että 4 luvussa säädetyt ilmoitusmenettelyt mahdollistavat sisämarkkinoita vääristävien ulkomaisten tukien täsmällisen tunnistamisen;

| ii) | varmistaa, että komission ja asianomaisten talouden toimijoiden hallinnollinen rasitus pysyy kohtuullisena; ja |
| --- | --- |

ii)

varmistaa, että komission ja asianomaisten talouden toimijoiden hallinnollinen rasitus pysyy kohtuullisena; ja

| iii) | lisätä tämän asetuksen soveltamisen vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

iii)

lisätä tämän asetuksen soveltamisen vaikuttavuutta.

6.   Kun komissio arvioi tarvetta muuttaa ilmoituskynnysarvoa 5 kohdan mukaisesti, se tekee arviointinsa määritellystä ajanjaksosta, jonka on oltava vähintään kaksi vuotta, erityisesti seuraavien objektiivisten kriteerien perusteella:

| a) | sellaisten 29 artiklan 1 kohdan mukaisten ilmoitusten osuus, jotka johtivat siihen, että komissio joko saattoi päätökseen 10 artiklan 4 kohdan mukaisen alustavan tarkastelun tai hyväksyi 31 artiklan 3 kohdan mukaisen vastustamatta jättämistä koskevan päätöksen. |
| --- | --- |

a)

sellaisten 29 artiklan 1 kohdan mukaisten ilmoitusten osuus, jotka johtivat siihen, että komissio joko saattoi päätökseen 10 artiklan 4 kohdan mukaisen alustavan tarkastelun tai hyväksyi 31 artiklan 3 kohdan mukaisen vastustamatta jättämistä koskevan päätöksen.

| b) | sellaisten 29 artiklan 1 kohdan mukaisten ilmoitusten osuus, jotka johtivat siihen, että komissio hyväksyi 31 artiklan 2 kohdan mukaisen sopimuksen tekemisen kieltävän päätöksen tai 31 artiklan 1 kohdan mukaisen sitoumuksia sisältävän päätöksen; |
| --- | --- |

b)

sellaisten 29 artiklan 1 kohdan mukaisten ilmoitusten osuus, jotka johtivat siihen, että komissio hyväksyi 31 artiklan 2 kohdan mukaisen sopimuksen tekemisen kieltävän päätöksen tai 31 artiklan 1 kohdan mukaisen sitoumuksia sisältävän päätöksen;

| c) | sellaisten 29 artiklan 8 kohdan mukaisten ilmoitusten osuus, jotka johtivat siihen, että komissio hyväksyi joko 31 artiklan 2 kohdan mukaisen sopimuksen tekemisen kieltävän päätöksen tai 31 artiklan 1 kohdan mukaisen sitoumuksia sisältävän päätöksen; |
| --- | --- |

c)

sellaisten 29 artiklan 8 kohdan mukaisten ilmoitusten osuus, jotka johtivat siihen, että komissio hyväksyi joko 31 artiklan 2 kohdan mukaisen sopimuksen tekemisen kieltävän päätöksen tai 31 artiklan 1 kohdan mukaisen sitoumuksia sisältävän päätöksen;

| d) | 11 artiklan 2 kohdan mukaisten korjaustoimenpiteitä sisältävien päätösten ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisten sitoumuksia sisältävien päätösten lukumäärä sellaisen julkiseen hankintamenettelyyn liittyvän ulkomaisen taloudellisen panoksen yhteydessä tehdyn 9 artiklan mukaisen oma-aloitteisen tarkastelun jälkeen, joka ei edellyttänyt 28 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua ilmoitusta tai joka kuului 30 artiklan 4 kohdan soveltamisalaan, suhteessa tällaisten oma-aloitteisten tarkastelujen kokonaismäärään; |
| --- | --- |

d)

11 artiklan 2 kohdan mukaisten korjaustoimenpiteitä sisältävien päätösten ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisten sitoumuksia sisältävien päätösten lukumäärä sellaisen julkiseen hankintamenettelyyn liittyvän ulkomaisen taloudellisen panoksen yhteydessä tehdyn 9 artiklan mukaisen oma-aloitteisen tarkastelun jälkeen, joka ei edellyttänyt 28 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua ilmoitusta tai joka kuului 30 artiklan 4 kohdan soveltamisalaan, suhteessa tällaisten oma-aloitteisten tarkastelujen kokonaismäärään;

| e) | 28 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyn kynnysarvon vertailu kyseisen kynnysarvon ylittävään sopimusten ennakoituun keskimääräiseen arvoon ja 28 artiklan 2 kohdassa säädetyn kynnysarvon vertailu kyseisen kynnysarvon ylittävään osien keskimääräiseen arvoon tapauksissa, jotka johtivat joko 31 artiklan 2 kohdan mukaiseen sopimuksen tekemisen kieltävään päätökseen tai 31 artiklan 1 kohdan nojalla annettuun sitoumuksia sisältävään päätökseen; |
| --- | --- |

e)

28 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyn kynnysarvon vertailu kyseisen kynnysarvon ylittävään sopimusten ennakoituun keskimääräiseen arvoon ja 28 artiklan 2 kohdassa säädetyn kynnysarvon vertailu kyseisen kynnysarvon ylittävään osien keskimääräiseen arvoon tapauksissa, jotka johtivat joko 31 artiklan 2 kohdan mukaiseen sopimuksen tekemisen kieltävään päätökseen tai 31 artiklan 1 kohdan nojalla annettuun sitoumuksia sisältävään päätökseen;

| f) | 29 artiklan 1 kohdan mukaisten ilmoitusten lukumäärä ja kyseisen lukumäärän kehitys. |
| --- | --- |

f)

29 artiklan 1 kohdan mukaisten ilmoitusten lukumäärä ja kyseisen lukumäärän kehitys.

7.   Ilmoituskynnysarvojen nostamiseksi 6 kohdassa tarkoitetussa arvioinnissa on osoitettava, että

| a) | suuri osa 31 artiklan 2 kohdan mukaisista sopimuksen tekemisen kieltävistä päätöksistä ja 31 artiklan 1 kohdan mukaisista sitoumuksia sisältävistä päätöksistä koski tapauksia, joissa 28 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun kynnysarvon ylittävien sopimusten ennakoitu arvo oli huomattavasti suurempi kuin 28 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty kynnysarvo tai joissa 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kynnysarvon ylittävien haettujen osien arvo oli huomattavasti suurempi kuin 28 artiklan 2 kohdassa säädetty kynnysarvo; tai |
| --- | --- |

a)

suuri osa 31 artiklan 2 kohdan mukaisista sopimuksen tekemisen kieltävistä päätöksistä ja 31 artiklan 1 kohdan mukaisista sitoumuksia sisältävistä päätöksistä koski tapauksia, joissa 28 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun kynnysarvon ylittävien sopimusten ennakoitu arvo oli huomattavasti suurempi kuin 28 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty kynnysarvo tai joissa 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kynnysarvon ylittävien haettujen osien arvo oli huomattavasti suurempi kuin 28 artiklan 2 kohdassa säädetty kynnysarvo; tai

| b) | suuri osa 29 artiklan 1 kohdan mukaisista ilmoituksista johti siihen, että komissio joko saattoi päätökseen 10 artiklan 4 kohdan mukaisen alustavan tarkastelun tai hyväksyi 31 artiklan 3 kohdan mukaisen vastustamatta jättämistä koskevan päätöksen. |
| --- | --- |

b)

suuri osa 29 artiklan 1 kohdan mukaisista ilmoituksista johti siihen, että komissio joko saattoi päätökseen 10 artiklan 4 kohdan mukaisen alustavan tarkastelun tai hyväksyi 31 artiklan 3 kohdan mukaisen vastustamatta jättämistä koskevan päätöksen.

8.   Kynnysarvojen alentamiseksi 6 kohdassa tarkoitetussa arvioinnissa on osoitettava, että

| a) | suuri osa 29 artiklan 8 kohdan mukaisista ilmoituksista johti siihen, että komissio teki joko 31 artiklan 1 kohdan mukaisen sitoumuksia sisältävän päätöksen tai 31 artiklan 2 kohdan mukaisen sopimuksen tekemisen kieltävän päätöksen; tai |
| --- | --- |

a)

suuri osa 29 artiklan 8 kohdan mukaisista ilmoituksista johti siihen, että komissio teki joko 31 artiklan 1 kohdan mukaisen sitoumuksia sisältävän päätöksen tai 31 artiklan 2 kohdan mukaisen sopimuksen tekemisen kieltävän päätöksen; tai

| b) | suuri osa julkiseen hankintamenettelyyn liittyvien ulkomaisten taloudellisten panosten yhteydessä tehdyistä ulkomaisten tukien oma-aloitteisista tarkasteluista, jotka eivät edellyttäneet ilmoitusta 28 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla tai jotka kuuluivat 30 artiklan 4 kohdan soveltamisalaan, johti siihen, että komissio teki joko 11 artiklan 2 kohdan mukaisen korjaustoimenpiteitä sisältävän päätöksen tai 11 artiklan 3 kohdan mukaisen sitoumuksia sisältävän päätöksen. |
| --- | --- |

b)

suuri osa julkiseen hankintamenettelyyn liittyvien ulkomaisten taloudellisten panosten yhteydessä tehdyistä ulkomaisten tukien oma-aloitteisista tarkasteluista, jotka eivät edellyttäneet ilmoitusta 28 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla tai jotka kuuluivat 30 artiklan 4 kohdan soveltamisalaan, johti siihen, että komissio teki joko 11 artiklan 2 kohdan mukaisen korjaustoimenpiteitä sisältävän päätöksen tai 11 artiklan 3 kohdan mukaisen sitoumuksia sisältävän päätöksen.

9.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 50 artiklan mukaisesti, jotta voidaan lyhentää alustavien tarkastelujen ja perusteellisten tutkimusten määräaikoja, jotka on vahvistettu 25 artiklan 2 ja 4 kohdassa ilmoitettujen keskittymien osalta ja 30 artiklan 2, 5 ja 6 kohdassa ilmoitusta edellyttävien julkisten hankintamenettelyjen taloudellisten panosten osalta. Komissio voi antaa tällaisia delegoituja säädöksiä 25 artiklan 2 ja 4 kohdassa sekä 30 artiklan 2, 5 ja 6 kohdassa olevien määräaikojen lyhentämiseksi, jos komission käytäntö tämän asetuksen soveltamisessa osoittaa, että komission arviointi voidaan suorittaa lyhyemmässä ajassa.

50 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 12 päivästä tammikuuta 2025 viiden vuoden ajaksi 49 artiklan 1 ja 5 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3.   Siirretään komissiolle 12 päivästä tammikuuta 2025 viiden vuoden ajaksi 49 artiklan 9 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

4.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 49 artiklan 1, 5 ja 9 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

5.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

6.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

7.   Edellä olevan 49 artiklan 1, 5 ja 9 kohdassa nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

51 artikla

Erilliset delegoidut säädökset kutakin siirrettyä säädösvaltaa varten

Komissio antaa erillisen delegoidun säädöksen kunkin sille tämän asetuksen nojalla siirretyn säädösvallan osalta.

52 artikla

Raportointi ja uudelleentarkastelu

1.   Komissio esittää vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta ja täytäntöönpanosta.

2.   Komissio tarkastelee tämän asetuksen täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa koskevaa käytäntöään uudelleen viimeistään 13 päivänä heinäkuuta 2026 ja sen jälkeen joka kolmas vuosi, erityisesti 4, 5, 6 ja 9 artiklan soveltamisen sekä 20 artiklan 3 kohdassa, 28 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen ilmoituskynnysarvojen osalta, ja esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja liittää siihen asiaa koskevia lainsäädäntöehdotuksia, jos katsoo sen aiheelliseksi. Uudelleentarkastelun yhteydessä komissio raportoi kansainvälisten suhteiden kehityksestä kolmansien maiden tukien valvontajärjestelmien osalta.

3.   Jos komissio katsoo aiheelliseksi liittää kertomukseen asiaa koskevia lainsäädäntöehdotuksia, tällaisiin ehdotuksiin voi kuulua se, että

| a) | muutetaan 20 ja 28 artiklassa vahvistettuja ilmoituskynnysarvoja; |
| --- | --- |

a)

muutetaan 20 ja 28 artiklassa vahvistettuja ilmoituskynnysarvoja;

| b) | vapautetaan tietyt asianomaiset yritysluokat 21 ja 29 artiklan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta erityisesti silloin, kun komission käytäntö mahdollistaa sellaisen taloudellisen toiminnan tunnistamisen, jossa on epätodennäköistä, että ulkomaiset tuet vääristäisivät sisämarkkinoita; |
| --- | --- |

b)

vapautetaan tietyt asianomaiset yritysluokat 21 ja 29 artiklan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta erityisesti silloin, kun komission käytäntö mahdollistaa sellaisen taloudellisen toiminnan tunnistamisen, jossa on epätodennäköistä, että ulkomaiset tuet vääristäisivät sisämarkkinoita;

| c) | vahvistetaan erityisiä ilmoituskynnysarvoja tietyille talouden aloille tai eriytettyjä kynnysarvoja eri tyyppisille julkisille hankintasopimuksille erityisesti silloin, kun komission käytäntö mahdollistaa sellaisen taloudellisen toiminnan tunnistamisen, jossa ulkomaiset tuet todennäköisemmin vääristävät sisämarkkinoita, myös strategisten alojen ja kriittisen infrastruktuurin osalta; |
| --- | --- |

c)

vahvistetaan erityisiä ilmoituskynnysarvoja tietyille talouden aloille tai eriytettyjä kynnysarvoja eri tyyppisille julkisille hankintasopimuksille erityisesti silloin, kun komission käytäntö mahdollistaa sellaisen taloudellisen toiminnan tunnistamisen, jossa ulkomaiset tuet todennäköisemmin vääristävät sisämarkkinoita, myös strategisten alojen ja kriittisen infrastruktuurin osalta;

| d) | muutetaan 25 ja 30 artiklassa vahvistettuja alustavien tarkastelujen ja perusteellisten tutkimusten määräaikoja; |
| --- | --- |

d)

muutetaan 25 ja 30 artiklassa vahvistettuja alustavien tarkastelujen ja perusteellisten tutkimusten määräaikoja;

| e) | kumotaan tämä asetus, jos komissio katsoo, että sisämarkkinoita vääristäviin ulkomaisiin tukiin puuttumiseksi laaditut monenväliset säännöt ovat tehneet tästä asetuksesta täysin tarpeettoman. |
| --- | --- |

e)

kumotaan tämä asetus, jos komissio katsoo, että sisämarkkinoita vääristäviin ulkomaisiin tukiin puuttumiseksi laaditut monenväliset säännöt ovat tehneet tästä asetuksesta täysin tarpeettoman.

53 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Tätä asetusta sovelletaan ulkomaisiin tukiin, jotka on myönnetty 12 päivää heinäkuuta 2023 edeltävien viiden vuoden aikana, jos tällaiset ulkomaiset tuet vääristävät sisämarkkinoita 12 päivän heinäkuuta 2023 jälkeen.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, tätä asetusta sovelletaan ulkomaisiin taloudellisiin panoksiin, jotka on myönnetty 12 päivää heinäkuuta 2023 edeltävien kolmen vuoden aikana, jos tällaiset ulkomaiset taloudelliset panokset on myönnetty yritykselle, joka ilmoittaa keskittymästä tai julkisessa hankintamenettelyssä myönnetyistä taloudellisista panoksista tämän asetuksen nojalla.

3.   Tätä asetusta ei sovelleta keskittymiin, joiden osalta sopimus on tehty, julkinen osto- tai vaihtotarjous on julkistettu tai määräysvallan tuottava osuus on hankittu ennen 12 päivää heinäkuuta 2023.

4.   Tätä asetusta ei sovelleta ennen 12 päivää heinäkuuta 2023 tehtyihin julkisiin hankintasopimuksiin tai aloitettuihin menettelyihin.

54 artikla

Voimaantulo ja soveltamispäivä

1.   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Sitä sovelletaan 12 päivästä heinäkuuta 2023.

3.   Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 2 kohdassa säädetään, 47 ja 48 artiklaa sovelletaan 11 päivästä tammikuuta 2023 ja 14 artiklan 5, 6 ja 7 kohtaa sovelletaan 12 päivästä tammikuuta 2024.

4.   Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 2 kohdassa säädetään, 21 ja 29 artiklaa sovelletaan 12 päivästä lokakuuta 2023.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  
  EUVL C 105, 4.3.2022, s. 87.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 10. marraskuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 28. marraskuuta 2022.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/452, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2019, unioniin tulevien ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tarkoitettujen puitteiden perustamisesta (EUVL L 79 I, 21.3.2019, s. 1).

3

(4)  Komission asetus (EU) N:o 1407/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 1).

4

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (EY:n sulautuma-asetus) (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/23/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, käyttöoikeussopimusten tekemisestä (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/81/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden tekemien rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta puolustus- ja turvallisuusalalla ja direktiivien 2004/17/EY ja 2004/18/EY muuttamisesta (EUVL L 216, 20.8.2009, s. 76).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

11

(12)  Neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden välinen sopimus Euroopan unionin edun vuoksi vaihdettujen turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamisesta (EUVL C 202, 8.7.2011, s. 13).

12

(13)  Komission päätös (EU, Euratom) 2015/443, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2015, turvallisuudesta komissiossa (EUVL L 72, 17.3.2015, s. 41).

13

(14)  Komission päätös (EU, Euratom) 2015/444, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2015, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista säännöistä (EUVL L 72, 17.3.2015, s. 53).

14

(15)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 4057/86, annettu 22 päivänä joulukuuta 1986, kohtuuttomasta hinnoittelusta meriliikenteessä (EYVL L 378, 31.12.1986, s. 14).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1035, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, alusten vahinkoa aiheuttavalta hinnoittelulta suojautumisesta (EUVL L 176, 30.6.2016, s. 1).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/712, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, kilpailun turvaamisesta lentoliikenteessä ja asetuksen (EY) N:o 868/2004 kumoamisesta (EUVL L 123, 10.5.2019, s. 4).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

18

(19)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

19

(20)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/34/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19).

21

(22)  Neuvoston direktiivi 86/635/ETY, annettu 8 päivänä joulukuuta 1986, pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä (EYVL L 372, 31.12.1986, s. 1).

22

(23)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1/2003, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta (EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1).

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1037, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 176, 30.6.2016, s. 55).

24

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1031, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2022, kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin julkisten hankintojen markkinoille sekä unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä (kansainvälisten julkisten hankintojen väline – IPI) (EUVL L 173, 30.6.2022, s. 1).

25

(26)  Neuvoston direktiivi 89/665/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1989, julkisia tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin liittyvien muutoksenhakumenettelyjen soveltamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EYVL L 395, 30.12.1989, s. 33).

26

(27)  Neuvoston direktiivi 92/13/ETY, annettu 25 päivänä helmikuuta 1992, vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjä koskevien yhteisön sääntöjen soveltamiseen liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EYVL L 76, 23.3.1992, s. 14).

27

---

Tämän säädöksen osalta on tehty kolme lausumaa, ja ne löytyvät virallisesta lehdestä EUVL C 491, 23.12.2022,.

---

DIREKTIIVIT

| 23.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 330/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 330/46

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI (EU) 2022/2561,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2022,

maanteiden tavara- ja henkilöliikenteeseen tarkoitettujen tiettyjen ajoneuvojen kuljettajien perustason ammattipätevyydestä ja jatkokoulutuksesta (kodifikaatio)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2003/59/EY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin (4). Kyseinen direktiivi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2003/59/EY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin (4). Kyseinen direktiivi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava.

| (2) | Komissio asettaa 28 päivänä maaliskuuta 2011 antamassaan valkoisessa kirjassa ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” tavoitteeksi nollatoleranssin, jonka mukaisesti unionissa olisi edettävä kohti tilannetta, jossa tieliikennekuolemien määrä on lähellä nollaa, vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio asettaa 28 päivänä maaliskuuta 2011 antamassaan valkoisessa kirjassa ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” tavoitteeksi nollatoleranssin, jonka mukaisesti unionissa olisi edettävä kohti tilannetta, jossa tieliikennekuolemien määrä on lähellä nollaa, vuoteen 2050 mennessä.

| (3) | Komissio ehdotti tieliikenneturvallisuuden poliittisia suuntaviivoja vuosiksi 2011–2020 koskevassa tiedonannossaan ”Kohti eurooppalaista tieliikenneturvallisuusaluetta: tieliikenneturvallisuuden poliittiset suuntaviivat 2011–2020” tavoitteeksi tieliikennekuolemien puolittamista unionissa vuoteen 2020 mennessä vuodesta 2010 alkaen. Jotta tähän päästäisiin, komissio asetti seitsemän strategista tavoitetta, joihin sisältyivät tienkäyttäjille annettavan koulutuksen parantaminen ja vaaralle alttiiden tienkäyttäjien suojeleminen. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ehdotti tieliikenneturvallisuuden poliittisia suuntaviivoja vuosiksi 2011–2020 koskevassa tiedonannossaan ”Kohti eurooppalaista tieliikenneturvallisuusaluetta: tieliikenneturvallisuuden poliittiset suuntaviivat 2011–2020” tavoitteeksi tieliikennekuolemien puolittamista unionissa vuoteen 2020 mennessä vuodesta 2010 alkaen. Jotta tähän päästäisiin, komissio asetti seitsemän strategista tavoitetta, joihin sisältyivät tienkäyttäjille annettavan koulutuksen parantaminen ja vaaralle alttiiden tienkäyttäjien suojeleminen.

| (4) | Eurooppa-neuvosto asetti 23–24 päivänä lokakuuta 2014 pitämässään kokouksessa sitovaksi tavoitteeksi vähentää unionin kasvihuonekaasupäästöjä koko talouden laajuisesti vuoteen 2030 mennessä vähintään 40 prosenttia vuoden 1990 tasoihin verrattuna. Tämän päästövähennystavoitteen avulla voidaan saavuttaa ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla vuonna 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen (5) pitkän aikavälin tavoitteet ja kaikkien talouden alojen olisi edistettävä sen saavuttamista. Liikennealalla tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa päästövähennysten ja energiatehokkuuden edistämiseen. Olisi edistyttävä kohti vähäpäästöistä liikennejärjestelmää muun muassa tutkimuksen avulla ja ottamalla käyttöön jo saatavilla olevia kehittyneitä tekniikoita. Kuljettajille on tarpeen antaa asianmukaista koulutusta, jotta he osaavat ajaa mahdollisimman tehokkaasti. |
| --- | --- |

(4)

Eurooppa-neuvosto asetti 23–24 päivänä lokakuuta 2014 pitämässään kokouksessa sitovaksi tavoitteeksi vähentää unionin kasvihuonekaasupäästöjä koko talouden laajuisesti vuoteen 2030 mennessä vähintään 40 prosenttia vuoden 1990 tasoihin verrattuna. Tämän päästövähennystavoitteen avulla voidaan saavuttaa ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla vuonna 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen (5) pitkän aikavälin tavoitteet ja kaikkien talouden alojen olisi edistettävä sen saavuttamista. Liikennealalla tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa päästövähennysten ja energiatehokkuuden edistämiseen. Olisi edistyttävä kohti vähäpäästöistä liikennejärjestelmää muun muassa tutkimuksen avulla ja ottamalla käyttöön jo saatavilla olevia kehittyneitä tekniikoita. Kuljettajille on tarpeen antaa asianmukaista koulutusta, jotta he osaavat ajaa mahdollisimman tehokkaasti.

| (5) | Jotta kuljettajat voivat vastata maantieliikenteen markkinoita koskeviin vaatimuksiin, maantieliikennekuljettajien koulutuksen vähimmäistasoa koskevia unionin sääntöjä olisi sovellettava kaikkiin kuljettajiin riippumatta siitä, harjoittavatko he ammattiaan omaan tai toisen lukuun itsenäisinä ammatinharjoittajina tai työntekijöinä. |
| --- | --- |

(5)

Jotta kuljettajat voivat vastata maantieliikenteen markkinoita koskeviin vaatimuksiin, maantieliikennekuljettajien koulutuksen vähimmäistasoa koskevia unionin sääntöjä olisi sovellettava kaikkiin kuljettajiin riippumatta siitä, harjoittavatko he ammattiaan omaan tai toisen lukuun itsenäisinä ammatinharjoittajina tai työntekijöinä.

| (6) | Maantieliikennekuljettajien koulutuksen vähimmäistasoa koskevien unionin sääntöjen tarkoituksena olisi oltava se, että koulutuksen avulla varmistetaan kuljettajan ammattitaito sekä kuljettajan ammattiin pääsyn että sen jatkuvan harjoittamisen osalta. |
| --- | --- |

(6)

Maantieliikennekuljettajien koulutuksen vähimmäistasoa koskevien unionin sääntöjen tarkoituksena olisi oltava se, että koulutuksen avulla varmistetaan kuljettajan ammattitaito sekä kuljettajan ammattiin pääsyn että sen jatkuvan harjoittamisen osalta.

| (7) | Pakollisen perustason ammattipätevyyden ja jatkokoulutuksen tarkoituksena on erityisesti parantaa tieturvallisuutta ja kuljettajan turvallisuutta myös niiden tehtävien yhteydessä, jotka kuljettaja hoitaa ajoneuvon ollessa pysäköitynä. Kuljettajan ammatin nykyaikaisen luonteen olisi myös herätettävä nuorissa mielenkiintoa tätä ammattia kohtaan, jotta aikoina, jolloin kuljettajista on pulaa, voitaisiin saada uusia kuljettajia palvelukseen. |
| --- | --- |

(7)

Pakollisen perustason ammattipätevyyden ja jatkokoulutuksen tarkoituksena on erityisesti parantaa tieturvallisuutta ja kuljettajan turvallisuutta myös niiden tehtävien yhteydessä, jotka kuljettaja hoitaa ajoneuvon ollessa pysäköitynä. Kuljettajan ammatin nykyaikaisen luonteen olisi myös herätettävä nuorissa mielenkiintoa tätä ammattia kohtaan, jotta aikoina, jolloin kuljettajista on pulaa, voitaisiin saada uusia kuljettajia palvelukseen.

| (8) | Kilpailuedellytysten eriarvoisuuden välttämiseksi tätä direktiiviä olisi sovellettava kuljetustoimintaan, kun ajoneuvoa kuljettaa jäsenvaltion kansalainen tai kolmannen maan kansalainen, jolla on jäsenvaltioon sijoittautuneen yrityksen kanssa työsuhde tai jota jäsenvaltioon sijoittautunut yritys käyttää. |
| --- | --- |

(8)

Kilpailuedellytysten eriarvoisuuden välttämiseksi tätä direktiiviä olisi sovellettava kuljetustoimintaan, kun ajoneuvoa kuljettaa jäsenvaltion kansalainen tai kolmannen maan kansalainen, jolla on jäsenvaltioon sijoittautuneen yrityksen kanssa työsuhde tai jota jäsenvaltioon sijoittautunut yritys käyttää.

| (9) | Unionin oikeuden periaatteiden noudattamiseksi on suotavaa, että niiden ajoneuvojen kuljettajat, joiden käytöllä katsotaan olevan vähäinen vaikutus tieturvallisuuteen, tai joille tämän direktiivin säännökset asettaisivat kohtuuttoman taloudellisen tai sosiaalisen rasituksen, vapautetaan tämän direktiivin noudattamisesta. |
| --- | --- |

(9)

Unionin oikeuden periaatteiden noudattamiseksi on suotavaa, että niiden ajoneuvojen kuljettajat, joiden käytöllä katsotaan olevan vähäinen vaikutus tieturvallisuuteen, tai joille tämän direktiivin säännökset asettaisivat kohtuuttoman taloudellisen tai sosiaalisen rasituksen, vapautetaan tämän direktiivin noudattamisesta.

| (10) | Olisi säädettävä tietyistä poikkeuksista liittyen tilanteisiin, joissa ajoneuvon kuljettaminen ei ole kuljettajan päätoimi ja joissa tämän direktiivin vaatimusten noudattamisen edellyttäminen kuljettajilta aiheuttaisi kuljettajille kohtuutonta rasitusta. Ajoneuvon kuljettamisen ei yleensä katsota olevan kuljettajan päätoimi silloin, kun siihen käytetään vähemmän kuin 30 prosenttia säännöllisestä kuukausittaisesta työajasta. |
| --- | --- |

(10)

Olisi säädettävä tietyistä poikkeuksista liittyen tilanteisiin, joissa ajoneuvon kuljettaminen ei ole kuljettajan päätoimi ja joissa tämän direktiivin vaatimusten noudattamisen edellyttäminen kuljettajilta aiheuttaisi kuljettajille kohtuutonta rasitusta. Ajoneuvon kuljettamisen ei yleensä katsota olevan kuljettajan päätoimi silloin, kun siihen käytetään vähemmän kuin 30 prosenttia säännöllisestä kuukausittaisesta työajasta.

| (11) | Kun ajoneuvoa ei kuljeteta usein, kuljettaminen tapahtuu maaseudulla ja kuljettajat toimittavat tavaroita omaa liiketoimintaansa varten, olisi sovellettava poikkeuksia, kunhan silloinkin taataan liikenneturvallisuus. Koska olosuhteet unionin maaseudulla ovat erilaisia maantieteen, ilmaston ja väestötiheyden kannalta katsottuna, jäsenvaltioiden olisi voitava oman harkintansa mukaan määrittää, voidaanko tällainen ajoneuvon kuljettaminen katsoa satunnaiseksi ja vaikuttaako tällainen poikkeus liikenneturvallisuuteen, esimerkiksi tietyypin, liikennemäärän tai vaaralle alttiiden tienkäyttäjien perusteella. |
| --- | --- |

(11)

Kun ajoneuvoa ei kuljeteta usein, kuljettaminen tapahtuu maaseudulla ja kuljettajat toimittavat tavaroita omaa liiketoimintaansa varten, olisi sovellettava poikkeuksia, kunhan silloinkin taataan liikenneturvallisuus. Koska olosuhteet unionin maaseudulla ovat erilaisia maantieteen, ilmaston ja väestötiheyden kannalta katsottuna, jäsenvaltioiden olisi voitava oman harkintansa mukaan määrittää, voidaanko tällainen ajoneuvon kuljettaminen katsoa satunnaiseksi ja vaikuttaako tällainen poikkeus liikenneturvallisuuteen, esimerkiksi tietyypin, liikennemäärän tai vaaralle alttiiden tienkäyttäjien perusteella.

| (12) | Koska etäisyydet, joita tämän direktiivin soveltamisesta vapautettuja maanviljelyä, puutarhaviljelyä, metsätaloutta, kotieläintaloutta ja kalastusta harjoittavien henkilöiden on työnsä yhteydessä kuljettava, vaihtelevat unionissa, jäsenvaltioiden olisi voitava määrittää kansallisessa lainsäädännössään yrityksen asemapaikasta laskettavat suurimmat sallitut etäisyydet, joihin poikkeuksia sovelletaan. |
| --- | --- |

(12)

Koska etäisyydet, joita tämän direktiivin soveltamisesta vapautettuja maanviljelyä, puutarhaviljelyä, metsätaloutta, kotieläintaloutta ja kalastusta harjoittavien henkilöiden on työnsä yhteydessä kuljettava, vaihtelevat unionissa, jäsenvaltioiden olisi voitava määrittää kansallisessa lainsäädännössään yrityksen asemapaikasta laskettavat suurimmat sallitut etäisyydet, joihin poikkeuksia sovelletaan.

| (13) | Jotta jäsenvaltiot voivat osoittaa, että kuljettaja täyttää hänelle asetetut vaatimukset, jäsenvaltioiden olisi annettava kuljettajalle ammattitaitoa osoittava todistus, jäljempänä ’CAP-todistus’, perustason ammattipätevyydestä tai jatkokoulutuksesta. |
| --- | --- |

(13)

Jotta jäsenvaltiot voivat osoittaa, että kuljettaja täyttää hänelle asetetut vaatimukset, jäsenvaltioiden olisi annettava kuljettajalle ammattitaitoa osoittava todistus, jäljempänä ’CAP-todistus’, perustason ammattipätevyydestä tai jatkokoulutuksesta.

| (14) | Jäsenvaltioiden olisi voitava valita eri vaihtoehtojen kesken perustason ammattipätevyyttä koskevien säännösten täytäntöönpanon helpottamiseksi. |
| --- | --- |

(14)

Jäsenvaltioiden olisi voitava valita eri vaihtoehtojen kesken perustason ammattipätevyyttä koskevien säännösten täytäntöönpanon helpottamiseksi.

| (15) | Työelämässä olevien kuljettajien pätevyyden säilyttämiseksi näille kuljettajille olisi järjestettävä säännöllisin väliajoin kertauskoulutusta heidän ammattinsa hoitamisen kannalta keskeisten taitojen osalta. |
| --- | --- |

(15)

Työelämässä olevien kuljettajien pätevyyden säilyttämiseksi näille kuljettajille olisi järjestettävä säännöllisin väliajoin kertauskoulutusta heidän ammattinsa hoitamisen kannalta keskeisten taitojen osalta.

| (16) | Perustason ammattipätevyysvaatimuksesta vapautettuja kuljettajia olisi kuitenkin, samalla kun he edelleen hyötyvät tästä poikkeuksesta, vaadittava suorittamaan jatkokoulutusta sen varmistamiseksi, että heidän tietämyksensä asioista, jotka ovat keskeisiä heidän ammattinsa kannalta, pysyy ajantasaisena. |
| --- | --- |

(16)

Perustason ammattipätevyysvaatimuksesta vapautettuja kuljettajia olisi kuitenkin, samalla kun he edelleen hyötyvät tästä poikkeuksesta, vaadittava suorittamaan jatkokoulutusta sen varmistamiseksi, että heidän tietämyksensä asioista, jotka ovat keskeisiä heidän ammattinsa kannalta, pysyy ajantasaisena.

| (17) | Perustason ammattipätevyyden antavassa koulutuksessa ja jatkokoulutuksessa noudatettavat vähimmäisvaatimukset koskevat turvallisuussääntöjä, joita on noudatettava ajoneuvon ollessa ajossa ja pysäytettynä. Ennakoivan ajotavan (vaaratilantilanteiden ennakointi, muiden tiellä liikkujien huomioon ottaminen) kehittämisellä rinta rinnan polttoaineen kulutuksen vähentämisen kanssa olisi oltava myönteinen vaikutus niin yhteiskuntaan kuin itse maantiekuljetusalaan. |
| --- | --- |

(17)

Perustason ammattipätevyyden antavassa koulutuksessa ja jatkokoulutuksessa noudatettavat vähimmäisvaatimukset koskevat turvallisuussääntöjä, joita on noudatettava ajoneuvon ollessa ajossa ja pysäytettynä. Ennakoivan ajotavan (vaaratilantilanteiden ennakointi, muiden tiellä liikkujien huomioon ottaminen) kehittämisellä rinta rinnan polttoaineen kulutuksen vähentämisen kanssa olisi oltava myönteinen vaikutus niin yhteiskuntaan kuin itse maantiekuljetusalaan.

| (18) | Tällä direktiivillä ei saisi olla vaikutusta saavutettuihin oikeuksiin niiden kuljettajien osalta, joilla on kuljettajan ammatin harjoittamiseen tarvittava ajokortti, joka on hankittu ennen sitä ajankohtaa, josta alkaen edellytetään vastaavan perustason ammattipätevyyden tai jatkokoulutuksen osoittavaa CAP-todistusta. |
| --- | --- |

(18)

Tällä direktiivillä ei saisi olla vaikutusta saavutettuihin oikeuksiin niiden kuljettajien osalta, joilla on kuljettajan ammatin harjoittamiseen tarvittava ajokortti, joka on hankittu ennen sitä ajankohtaa, josta alkaen edellytetään vastaavan perustason ammattipätevyyden tai jatkokoulutuksen osoittavaa CAP-todistusta.

| (19) | Vain niiden koulutuskeskusten, jotka ovat jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiä, olisi voitava järjestää perustason ammattipätevyyteen ja jatkokoulutukseen liittyviä kursseja. Toimivaltaisten viranomaisten olisi vahvistettava yhdenmukaiset hyväksyntäperusteet, mukaan lukien selkeästi osoitettu korkea ammatillinen pätevyys, tällaisten hyväksyttyjen keskusten laadun takaamiseksi. |
| --- | --- |

(19)

Vain niiden koulutuskeskusten, jotka ovat jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiä, olisi voitava järjestää perustason ammattipätevyyteen ja jatkokoulutukseen liittyviä kursseja. Toimivaltaisten viranomaisten olisi vahvistettava yhdenmukaiset hyväksyntäperusteet, mukaan lukien selkeästi osoitettu korkea ammatillinen pätevyys, tällaisten hyväksyttyjen keskusten laadun takaamiseksi.

| (20) | Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ohella myös kaikkien näiden viranomaisten nimeämien elinten olisi vastattava perustason ammattipätevyyden hankkimiseen ja jatkokoulutukseen kuuluvien kokeiden järjestämisestä. Koska tämä direktiivi on tärkeä tieliikenneturvallisuuden ja yhtäläisten kilpailuedellytysten kannalta, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi valvottava näitä kokeita. |
| --- | --- |

(20)

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ohella myös kaikkien näiden viranomaisten nimeämien elinten olisi vastattava perustason ammattipätevyyden hankkimiseen ja jatkokoulutukseen kuuluvien kokeiden järjestämisestä. Koska tämä direktiivi on tärkeä tieliikenneturvallisuuden ja yhtäläisten kilpailuedellytysten kannalta, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi valvottava näitä kokeita.

| (21) | Jäsenvaltioiden olisi säädettävä, että ensimmäinen jatkokoulutusjakso on suoritettava viiden vuoden kuluessa joko perustason CAP-todistuksen antamisesta tai tietyille kuljettajille saavutettujen oikeuksien vaatimista varten asetetun määräajan päättymisestä, ja niiden olisi annettava kuljettajalle tästä CAP-todistus. Kyseisiä ajanjaksoja olisi voitava lyhentää tai pidentää. Ensimmäisen jatkokoulutusjakson suorittaneen kuljettajan olisi suoritettava jatkokoulutusta joka viides vuosi. |
| --- | --- |

(21)

Jäsenvaltioiden olisi säädettävä, että ensimmäinen jatkokoulutusjakso on suoritettava viiden vuoden kuluessa joko perustason CAP-todistuksen antamisesta tai tietyille kuljettajille saavutettujen oikeuksien vaatimista varten asetetun määräajan päättymisestä, ja niiden olisi annettava kuljettajalle tästä CAP-todistus. Kyseisiä ajanjaksoja olisi voitava lyhentää tai pidentää. Ensimmäisen jatkokoulutusjakson suorittaneen kuljettajan olisi suoritettava jatkokoulutusta joka viides vuosi.

| (22) | Todistaakseen, että kuljettajalla, joka on jäsenvaltion kansalainen, on jokin tämän direktiivin mukainen CAP-todistus, ja erilaisten CAP-todistusten vastavuoroisen tunnustamisen helpottamiseksi jäsenvaltioiden olisi merkittävä asianomainen yhdenmukainen unionin koodi ja sen voimassaolon päättymispäivä joko ajokorttiin tai kuljettajan ammattipätevyyskorttiin, joka on jäsenvaltioiden vastavuoroisesti tunnustama ja jonka vakiomalli esitetään tämän direktiivin liitteessä II. Ammattipätevyyskortin olisi täytettävä samat turvavaatimukset kuin ajokortin, koska sen antamilla oikeuksilla on suuri merkitys tieturvallisuuden ja yhtäläisten kilpailuedellytysten kannalta. |
| --- | --- |

(22)

Todistaakseen, että kuljettajalla, joka on jäsenvaltion kansalainen, on jokin tämän direktiivin mukainen CAP-todistus, ja erilaisten CAP-todistusten vastavuoroisen tunnustamisen helpottamiseksi jäsenvaltioiden olisi merkittävä asianomainen yhdenmukainen unionin koodi ja sen voimassaolon päättymispäivä joko ajokorttiin tai kuljettajan ammattipätevyyskorttiin, joka on jäsenvaltioiden vastavuoroisesti tunnustama ja jonka vakiomalli esitetään tämän direktiivin liitteessä II. Ammattipätevyyskortin olisi täytettävä samat turvavaatimukset kuin ajokortin, koska sen antamilla oikeuksilla on suuri merkitys tieturvallisuuden ja yhtäläisten kilpailuedellytysten kannalta.

| (23) | Jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä komission kanssa vaihdettava sähköisesti tietoja CAP-todistuksista. Niiden olisi kehitettävä tarvittava sähköinen alusta ottaen huomioon komission tekemä kustannus-hyötyanalyysi, mukaan lukien mahdollisuus laajentaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/126/EY (6) nojalla perustettua EU:n ajokorttiverkostoa. Muiden hyötyjen ohella tämä antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden saada vaivattomasti suoritettua koulutusta koskevia tietoja, joita ei kirjata kuljettajan ajokorttiin. On tärkeää, että jäsenvaltiot ja komissio pyrkivät kehittämään tätä toimintoa edelleen tavoitteena reaaliaikainen saatavuus tienvarsitarkastusten aikana. |
| --- | --- |

(23)

Jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä komission kanssa vaihdettava sähköisesti tietoja CAP-todistuksista. Niiden olisi kehitettävä tarvittava sähköinen alusta ottaen huomioon komission tekemä kustannus-hyötyanalyysi, mukaan lukien mahdollisuus laajentaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/126/EY (6) nojalla perustettua EU:n ajokorttiverkostoa. Muiden hyötyjen ohella tämä antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden saada vaivattomasti suoritettua koulutusta koskevia tietoja, joita ei kirjata kuljettajan ajokorttiin. On tärkeää, että jäsenvaltiot ja komissio pyrkivät kehittämään tätä toimintoa edelleen tavoitteena reaaliaikainen saatavuus tienvarsitarkastusten aikana.

| (24) | Kun otetaan huomioon koulutuksessa tapahtunut kehitys ja jotta voidaan tehostaa tämän direktiivin vaikutuksia liikenneturvallisuuteen ja parantaa kuljettajien koulutuksen soveltuvuutta, koulutuskursseilla olisi käsiteltävä liikenneturvallisuuteen liittyviä aihealueita, kuten vaarojen havaitseminen, vaaralle alttiiden tienkäyttäjien, erityisesti jalankulkijoiden, pyöräilijöiden ja liikuntarajoitteisten henkilöiden, suojelu, polttoainetaloudellinen ajaminen, äärimmäisissä sääolosuhteissa ajaminen ja erityiskuljetukset. Tässä yhteydessä kursseilla olisi käsiteltävä myös älykkäitä liikennejärjestelmiä, ja niitä olisi kehitettävä tekniikan kehityksen tahdissa. |
| --- | --- |

(24)

Kun otetaan huomioon koulutuksessa tapahtunut kehitys ja jotta voidaan tehostaa tämän direktiivin vaikutuksia liikenneturvallisuuteen ja parantaa kuljettajien koulutuksen soveltuvuutta, koulutuskursseilla olisi käsiteltävä liikenneturvallisuuteen liittyviä aihealueita, kuten vaarojen havaitseminen, vaaralle alttiiden tienkäyttäjien, erityisesti jalankulkijoiden, pyöräilijöiden ja liikuntarajoitteisten henkilöiden, suojelu, polttoainetaloudellinen ajaminen, äärimmäisissä sääolosuhteissa ajaminen ja erityiskuljetukset. Tässä yhteydessä kursseilla olisi käsiteltävä myös älykkäitä liikennejärjestelmiä, ja niitä olisi kehitettävä tekniikan kehityksen tahdissa.

| (25) | Jäsenvaltioille olisi annettava selkeä mahdollisuus parantaa ja nykyaikaistaa koulutuskäytäntöjä hyödyntämällä verkko-opetuksen ja sulautuvan opetuksen kaltaisia tieto- ja viestintätekniikan välineitä joissakin koulutusosioissa, kuitenkin siten, että koulutuksen laatu varmistetaan. Parannettaessa ja nykyaikaistettaessa koulutuskäytäntöjä hyödyntämällä tieto- ja viestintätekniikan välineitä on tärkeää ottaa huomioon, että jotkin erityisaiheet edellyttävät käytännön koulutusta eikä niitä voida asianmukaisesti käsitellä tällaisilla oppimisvälineillä, esimerkiksi lumiketjujen asennus tai kuorman varmistus taikka muut koulutusosiot, joissa käytännön puoli on tärkeä. Käytännön koulutus voi mutta sen ei tarvitse koostua ajoneuvon kuljettamisesta. Merkittävä määrä tässä direktiivissä vaadittavasta koulutuksesta olisi suoritettava hyväksytyssä koulutuskeskuksessa. |
| --- | --- |

(25)

Jäsenvaltioille olisi annettava selkeä mahdollisuus parantaa ja nykyaikaistaa koulutuskäytäntöjä hyödyntämällä verkko-opetuksen ja sulautuvan opetuksen kaltaisia tieto- ja viestintätekniikan välineitä joissakin koulutusosioissa, kuitenkin siten, että koulutuksen laatu varmistetaan. Parannettaessa ja nykyaikaistettaessa koulutuskäytäntöjä hyödyntämällä tieto- ja viestintätekniikan välineitä on tärkeää ottaa huomioon, että jotkin erityisaiheet edellyttävät käytännön koulutusta eikä niitä voida asianmukaisesti käsitellä tällaisilla oppimisvälineillä, esimerkiksi lumiketjujen asennus tai kuorman varmistus taikka muut koulutusosiot, joissa käytännön puoli on tärkeä. Käytännön koulutus voi mutta sen ei tarvitse koostua ajoneuvon kuljettamisesta. Merkittävä määrä tässä direktiivissä vaadittavasta koulutuksesta olisi suoritettava hyväksytyssä koulutuskeskuksessa.

| (26) | Jotta varmistettaisiin johdonmukaisuus unionin oikeudessa edellytettyjen erilaisten koulutusmuotojen välillä, jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus yhdistää tässä direktiivissä säädettyyn koulutukseen erityyppistä soveltuvaa koulutusta, joka koskee esimerkiksi vaarallisten aineiden kuljetusta, vammaisuuteen liittyvää tietoisuutta tai eläinkuljetuksia. |
| --- | --- |

(26)

Jotta varmistettaisiin johdonmukaisuus unionin oikeudessa edellytettyjen erilaisten koulutusmuotojen välillä, jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus yhdistää tässä direktiivissä säädettyyn koulutukseen erityyppistä soveltuvaa koulutusta, joka koskee esimerkiksi vaarallisten aineiden kuljetusta, vammaisuuteen liittyvää tietoisuutta tai eläinkuljetuksia.

| (27) | Jotta jäsenvaltioiden eroavuudet käytännöissä eivät estäisi vastavuoroista tunnustamista eivätkä rajoittaisi kuljettajien oikeutta suorittaa jatkokoulutus siinä jäsenvaltiossa, jossa he työskentelevät, jäsenvaltion viranomaiset olisi velvoitettava silloin, jos suoritettua koulutusta ei voida merkitä ajokorttiin, myöntämään tämän direktiivin liitteessä II esitetyssä vakiomallissa määrätyssä muodossa oleva kuljettajan ammattipätevyyskortti, jolla varmistetaan vastavuoroinen tunnustaminen jokaiselle tämän direktiivin vaatimukset täyttävälle kuljettajalle. |
| --- | --- |

(27)

Jotta jäsenvaltioiden eroavuudet käytännöissä eivät estäisi vastavuoroista tunnustamista eivätkä rajoittaisi kuljettajien oikeutta suorittaa jatkokoulutus siinä jäsenvaltiossa, jossa he työskentelevät, jäsenvaltion viranomaiset olisi velvoitettava silloin, jos suoritettua koulutusta ei voida merkitä ajokorttiin, myöntämään tämän direktiivin liitteessä II esitetyssä vakiomallissa määrätyssä muodossa oleva kuljettajan ammattipätevyyskortti, jolla varmistetaan vastavuoroinen tunnustaminen jokaiselle tämän direktiivin vaatimukset täyttävälle kuljettajalle.

| (28) | Kolmansien maiden kuljettajien kuljettajatodistuksen käyttö todisteena koulutusvaatimusten täyttämisestä saattaa muodostaa esteen kuljettajille, jos liikenteenharjoittaja palauttaa todistuksen sen myöntäneille viranomaisille, erityisesti jos kyseiset kuljettajat haluavat ottaa vastaan työn toisessa jäsenvaltiossa. Jotta vältettäisiin tilanteet, joissa kuljettajan on tällaisissa olosuhteissa uuden työn vastaanottaessaan suoritettava koulutus uudelleen, jäsenvaltioita olisi kannustettava yhteistyöhön ja tietojenvaihtoon kuljettajien ammattipätevyydestä. |
| --- | --- |

(28)

Kolmansien maiden kuljettajien kuljettajatodistuksen käyttö todisteena koulutusvaatimusten täyttämisestä saattaa muodostaa esteen kuljettajille, jos liikenteenharjoittaja palauttaa todistuksen sen myöntäneille viranomaisille, erityisesti jos kyseiset kuljettajat haluavat ottaa vastaan työn toisessa jäsenvaltiossa. Jotta vältettäisiin tilanteet, joissa kuljettajan on tällaisissa olosuhteissa uuden työn vastaanottaessaan suoritettava koulutus uudelleen, jäsenvaltioita olisi kannustettava yhteistyöhön ja tietojenvaihtoon kuljettajien ammattipätevyydestä.

| (29) | Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien kolmansien maiden kuljettajien ammattitaidon todistamisesta olisi annettava erityissäännökset. |
| --- | --- |

(29)

Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien kolmansien maiden kuljettajien ammattitaidon todistamisesta olisi annettava erityissäännökset.

| (30) | Komissiolle olisi tämän direktiivin mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän direktiivin liitteitä I ja II. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (7) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(30)

Komissiolle olisi tämän direktiivin mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän direktiivin liitteitä I ja II. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (7) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (31) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on maanteiden tavara- ja henkilöliikenteeseen tarkoitettujen tiettyjen ajoneuvojen kuljettajien perustason ammattipätevyydelle ja jatkokoulutukselle unionin laajuisen standardin asettaminen, vaan se voidaan tieliikenteen rajat ylittävän luonteen vuoksi ja niiden kysymysten vuoksi, joita tällä direktiivillä on määrä ratkaista, saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(31)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on maanteiden tavara- ja henkilöliikenteeseen tarkoitettujen tiettyjen ajoneuvojen kuljettajien perustason ammattipätevyydelle ja jatkokoulutukselle unionin laajuisen standardin asettaminen, vaan se voidaan tieliikenteen rajat ylittävän luonteen vuoksi ja niiden kysymysten vuoksi, joita tällä direktiivillä on määrä ratkaista, saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (32) | Tällä direktiivillä ei ole vaikutusta jäsenvaltioiden velvollisuuteen noudattaa liitteessä IV olevassa B osassa olevia määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava siinä luetellut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja tuossa osassa mainittuja soveltamispäiviä, |
| --- | --- |

(32)

Tällä direktiivillä ei ole vaikutusta jäsenvaltioiden velvollisuuteen noudattaa liitteessä IV olevassa B osassa olevia määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava siinä luetellut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja tuossa osassa mainittuja soveltamispäiviä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Soveltamisala

Tätä direktiiviä sovelletaan kuljetustoimintaan, jota suorittavat:

| a) | jäsenvaltion kansalaiset; ja |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltion kansalaiset; ja

| b) | kolmannen maan kansalaiset, joilla on jäsenvaltioon sijoittautuneen yrityksen kanssa työsuhde tai joita jäsenvaltioon sijoittautunut yritys käyttää; |
| --- | --- |

b)

kolmannen maan kansalaiset, joilla on jäsenvaltioon sijoittautuneen yrityksen kanssa työsuhde tai joita jäsenvaltioon sijoittautunut yritys käyttää;

jäljempänä ’kuljettajat’, jotka suorittavat maantiekuljetuksia unionissa seuraavanlaisilla ajoneuvoilla:

| — | ajoneuvot, joiden kuljettamiseen vaaditaan direktiivin 2006/126/EY mukainen luokkaan C1, C1 + E, C tai C + E kuuluva tai vastaavaksi tunnustettu ajokortti, |
| --- | --- |

—

ajoneuvot, joiden kuljettamiseen vaaditaan direktiivin 2006/126/EY mukainen luokkaan C1, C1 + E, C tai C + E kuuluva tai vastaavaksi tunnustettu ajokortti,

| — | ajoneuvot, joiden kuljettamiseen vaaditaan direktiivin 2006/126/EY mukainen luokkaan D1, D1 + E, D tai D + E kuuluva tai vastaavaksi tunnustettu ajokortti. |
| --- | --- |

—

ajoneuvot, joiden kuljettamiseen vaaditaan direktiivin 2006/126/EY mukainen luokkaan D1, D1 + E, D tai D + E kuuluva tai vastaavaksi tunnustettu ajokortti.

Tätä direktiiviä sovellettaessa viittaukset plus-merkin (”+”) sisältäviin ajokorttiluokkiin on luettava tämän direktiivin liitteessä III olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

2 artikla

Poikkeukset

1.   Tätä direktiiviä ei sovelleta kuljettajiin, jotka kuljettavat ajoneuvoja:

| a) | joiden suurin sallittu nopeus on enintään 45 kilometriä tunnissa; |
| --- | --- |

a)

joiden suurin sallittu nopeus on enintään 45 kilometriä tunnissa;

| b) | jotka ovat puolustusvoimien, väestönsuojelun, palokunnan, yleisestä järjestyksestä vastaavien laitosten ja kiireellisten sairaankuljetuspalvelujen käytössä tai valvonnassa, kun tieliikennettä harjoitetaan näille laitoksille osoitettujen tehtävien johdosta; |
| --- | --- |

b)

jotka ovat puolustusvoimien, väestönsuojelun, palokunnan, yleisestä järjestyksestä vastaavien laitosten ja kiireellisten sairaankuljetuspalvelujen käytössä tai valvonnassa, kun tieliikennettä harjoitetaan näille laitoksille osoitettujen tehtävien johdosta;

| c) | joilla tehdään tietestejä teknisiä parannuksia, korjausta tai huoltoa varten, tai kuljettajiin, jotka kuljettavat uusia tai muunnettuja ajoneuvoja, joita ei ole vielä otettu liikenteeseen; |
| --- | --- |

c)

joilla tehdään tietestejä teknisiä parannuksia, korjausta tai huoltoa varten, tai kuljettajiin, jotka kuljettavat uusia tai muunnettuja ajoneuvoja, joita ei ole vielä otettu liikenteeseen;

| d) | joiden kuljettamiseen vaaditaan D- tai D1-luokan ajokortti ja joita huoltohenkilöstö kuljettaa ilman matkustajia liikenteenharjoittajan käyttämän lähimmän huoltotukikohdan läheisyydessä sijaitsevaan huoltokeskukseen tai sijaitsevasta huoltokeskuksesta, edellyttäen, että tällaisten ajoneuvojen kuljettaminen ei ole kuljettajan päätoimi; |
| --- | --- |

d)

joiden kuljettamiseen vaaditaan D- tai D1-luokan ajokortti ja joita huoltohenkilöstö kuljettaa ilman matkustajia liikenteenharjoittajan käyttämän lähimmän huoltotukikohdan läheisyydessä sijaitsevaan huoltokeskukseen tai sijaitsevasta huoltokeskuksesta, edellyttäen, että tällaisten ajoneuvojen kuljettaminen ei ole kuljettajan päätoimi;

| e) | joita käytetään hälytys- tai pelastusajoneuvoina, mukaan lukien humanitaarisen avun kuljettamiseen muuten kuin kaupallisesti käytettävät ajoneuvot; |
| --- | --- |

e)

joita käytetään hälytys- tai pelastusajoneuvoina, mukaan lukien humanitaarisen avun kuljettamiseen muuten kuin kaupallisesti käytettävät ajoneuvot;

| f) | joita käytetään ajo-opetukseen ja suoritettavaan tutkintoon henkilölle, joka pyrkii saamaan ajokortin tai ammattitaitoa osoittavan todistuksen (CAP) 6 artiklan ja 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti, edellyttäen, ettei ajoneuvoja käytetä kaupallisessa tavara- tai henkilöliikenteessä; |
| --- | --- |

f)

joita käytetään ajo-opetukseen ja suoritettavaan tutkintoon henkilölle, joka pyrkii saamaan ajokortin tai ammattitaitoa osoittavan todistuksen (CAP) 6 artiklan ja 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti, edellyttäen, ettei ajoneuvoja käytetä kaupallisessa tavara- tai henkilöliikenteessä;

| g) | joita käytetään muussa kuin kaupallisessa henkilö- tai tavaraliikenteessä; |
| --- | --- |

g)

joita käytetään muussa kuin kaupallisessa henkilö- tai tavaraliikenteessä;

| h) | joita käytetään kuljettajan työssään käyttämien materiaalien, laitteiden tai koneiden kuljettamiseen, edellyttäen, että tällaisten ajoneuvojen kuljettaminen ei ole kuljettajan päätoimi. |
| --- | --- |

h)

joita käytetään kuljettajan työssään käyttämien materiaalien, laitteiden tai koneiden kuljettamiseen, edellyttäen, että tällaisten ajoneuvojen kuljettaminen ei ole kuljettajan päätoimi.

Ensimmäisen alakohdan f alakohdan osalta tätä direktiiviä ei sovelleta henkilöön, joka pyrkii saamaan ajokortin tai CAP-todistuksen 6 artiklan ja 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti, kun kyseinen henkilö saa lisäajo-opetusta työpaikalla tapahtuvan oppimisen aikana, jos kyseisen henkilön seurassa on toinen henkilö, jolla on CAP-todistus, tai ajo-opettaja, kyseisessä alakohdassa säädettyyn tarkoitukseen käytettyä ajoneuvoluokkaa varten.

2.   Tätä direktiiviä ei sovelleta, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | kuljettajat käyttävät ajoneuvoja maaseudulla toimittaakseen tavaroita omaa liiketoimintaansa varten; |
| --- | --- |

a)

kuljettajat käyttävät ajoneuvoja maaseudulla toimittaakseen tavaroita omaa liiketoimintaansa varten;

| b) | kuljettajat eivät tarjoa kuljetuspalveluja; |
| --- | --- |

b)

kuljettajat eivät tarjoa kuljetuspalveluja;

| c) | jäsenvaltiot katsovat, että kuljetus on satunnaista eikä vaikuta liikenneturvallisuuteen. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltiot katsovat, että kuljetus on satunnaista eikä vaikuta liikenneturvallisuuteen.

3.   Tätä direktiiviä ei sovelleta maanviljelyä, puutarhaviljelyä, metsätaloutta, kotieläintaloutta tai kalastusta harjoittavien yritysten käyttämien tai ilman kuljettajaa vuokraamien sellaisten ajoneuvojen kuljettajiin, joita käytetään tavarankuljetukseen niiden omassa yritystoiminnassa, paitsi jos ajoneuvon kuljettaminen on osa kuljettajan päätoimea tai ajoneuvon kuljettaminen ylittää kansallisessa lainsäädännössä määritetyn etäisyyden ajoneuvon omistavan tai vuokraavan yrityksen asemapaikasta.

3 artikla

Ammattipätevyys ja koulutus

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitetun kuljetustoiminnan harjoittamisen ehtona on velvoite hankkia perustason ammattipätevyys ja osallistua jatkokoulutukseen. Tämän vuoksi jäsenvaltioilla on oltava

| a) | järjestelmä perustason ammattipätevyyden hankkimiseksi
  Jäsenvaltioiden on valittava seuraavien kahden vaihtoehdon välillä:






  i) | sekä opetukseen osallistuminen että kokeen suorittaminen
  Liitteessä I olevan 2 jakson 2.1 alakohdan mukaisesti tällaisen perustason ammattipätevyyden hankkimiseen kuuluu pakollinen opetukseen osallistuminen määrätyn ajan. Sen päätteeksi järjestetään koe. Kokeesta suoriutuneelle annetaan 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty CAP-todistus; |
| --- | --- | --- |

a)

järjestelmä perustason ammattipätevyyden hankkimiseksi

Jäsenvaltioiden on valittava seuraavien kahden vaihtoehdon välillä:

i)

sekä opetukseen osallistuminen että kokeen suorittaminen

Liitteessä I olevan 2 jakson 2.1 alakohdan mukaisesti tällaisen perustason ammattipätevyyden hankkimiseen kuuluu pakollinen opetukseen osallistuminen määrätyn ajan. Sen päätteeksi järjestetään koe. Kokeesta suoriutuneelle annetaan 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty CAP-todistus;

| ii) | pelkkien kokeiden suorittaminen
  Liitteessä I olevan 2 jakson 2.2 alakohdan mukaisesti tällaisen perustason ammattipätevyyden hankkiminen ei edellytä pakollista opetuksen seuraamista vaan ainoastaan teoriaa ja käytäntöä koskevien kokeiden suorittamista. Kokeista suoriutuneelle annetaan 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetty CAP-todistus. |
| --- | --- |

ii)

pelkkien kokeiden suorittaminen

Liitteessä I olevan 2 jakson 2.2 alakohdan mukaisesti tällaisen perustason ammattipätevyyden hankkiminen ei edellytä pakollista opetuksen seuraamista vaan ainoastaan teoriaa ja käytäntöä koskevien kokeiden suorittamista. Kokeista suoriutuneelle annetaan 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetty CAP-todistus.

Jäsenvaltio voi kuitenkin sallia kuljettajan kuljettavan ajoneuvoa alueellaan ennen kuin hänelle on annettu CAP-todistus, jos hän suorittaa ammatillista koulutusta, joka kestää vähintään kuusi kuukautta ja enintään kolme vuotta. Tämän ammatillisen koulutuksen puitteissa voidaan i ja ii alakohdassa tarkoitetut kokeet suorittaa vaiheittain;

| b) | jatkokoulutusjärjestelmä
  Jatkokoulutukseen on kuuluttava liitteessä I olevan 4 jakson mukaisesti pakollinen opetuksen seuraaminen. Koulutuksen päätteeksi annetaan 8 artiklan 1 kohdassa säädetty CAP-todistus. |
| --- | --- |

b)

jatkokoulutusjärjestelmä

Jatkokoulutukseen on kuuluttava liitteessä I olevan 4 jakson mukaisesti pakollinen opetuksen seuraaminen. Koulutuksen päätteeksi annetaan 8 artiklan 1 kohdassa säädetty CAP-todistus.

2.   Jäsenvaltiot voivat myös säätää järjestelmästä perustason ammattipätevyyden hankkimiseksi nopeutetusti, jotta kuljettaja voi kuljettaa autoa 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja b alakohdassa sekä 5 artiklan 3 kohdan a alakohdan i alakohdassa ja b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa.

Perustason ammattipätevyyden hankkiminen nopeutetusti edellyttää liitteessä I olevan 3 jakson mukaisesti pakollista opetuksen seuraamista. Opetuksen päätteeksi järjestetään koe. Kokeesta suoriutuneelle annetaan 6 artiklan 2 kohdassa säädetty CAP-todistus.

3.   Jäsenvaltiot voivat vapauttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1071/2009 (8) mukaisen ammattipätevyyttä osoittavan todistuksen saaneen kuljettajan tämän artiklan 1 kohdan a alakohdan i ja ii alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitetuista kokeista niiden aineiden osalta, joita mainitussa asetuksessa tarkoitettu koe koskee, ja asianmukaisissa tapauksissa kyseisten aineiden oppitunneilla käymisestä.

4 artikla

Saavutetut oikeudet

Pakollisen perustason ammattipätevyyden hankkimisesta vapautetaan kuljettajat, joilla on

| a) | luokkaan D1, D1 + E, D tai D + E kuuluva tai vastaavaksi tunnustettu ajokortti, joka on myönnetty viimeistään 9 päivänä syyskuuta 2008; |
| --- | --- |

a)

luokkaan D1, D1 + E, D tai D + E kuuluva tai vastaavaksi tunnustettu ajokortti, joka on myönnetty viimeistään 9 päivänä syyskuuta 2008;

| b) | luokkaan C1, C1 + E, C tai C + E kuuluva tai vastaavaksi tunnustettu ajokortti, joka on myönnetty viimeistään 9 päivänä syyskuuta 2009. |
| --- | --- |

b)

luokkaan C1, C1 + E, C tai C + E kuuluva tai vastaavaksi tunnustettu ajokortti, joka on myönnetty viimeistään 9 päivänä syyskuuta 2009.

5 artikla

Perustason ammattipätevyys

1.   Perustason ammattipätevyys ei edellytä vastaavan ajokortin hankkimista ennen koulutusta.

2.   Tavaraliikenteeseen tarkoitetun ajoneuvon kuljettaja voi kuljettaa

| a) | 18 vuoden ikäisestä:






  i) | ajokorttiluokkiin C ja C + E kuuluvia ajoneuvoja edellyttäen, että hänellä on 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu CAP-todistus; |
| --- | --- | --- |

a)

18 vuoden ikäisestä:

i)

ajokorttiluokkiin C ja C + E kuuluvia ajoneuvoja edellyttäen, että hänellä on 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu CAP-todistus;

| ii) | ajokorttiluokkiin C1 ja C1 + E kuuluvia ajoneuvoja edellyttäen, että hänellä on 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu CAP-todistus; |
| --- | --- |

ii)

ajokorttiluokkiin C1 ja C1 + E kuuluvia ajoneuvoja edellyttäen, että hänellä on 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu CAP-todistus;

| b) | 21 vuoden ikäisestä ajokorttiluokkiin C ja C + E kuuluvia ajoneuvoja edellyttäen, että hänellä on 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu CAP-todistus. |
| --- | --- |

b)

21 vuoden ikäisestä ajokorttiluokkiin C ja C + E kuuluvia ajoneuvoja edellyttäen, että hänellä on 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu CAP-todistus.

3.   Matkustajaliikenteeseen tarkoitetun ajoneuvon kuljettaja voi kuljettaa

| а) | 21 vuoden ikäisestä:






  i) | ajokorttiluokkiin D ja D + E kuuluvia ajoneuvoja, joita käytetään henkilökuljetuksiin säännöllisillä enintään 50 kilometrin pituisilla reiteillä, ja ajokorttiluokkiin D1 ja D1 + E kuuluvia ajoneuvoja edellyttäen, että hänellä on 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu CAP-todistus.
  Jäsenvaltiot voivat sallia johonkin mainittuun luokkaan kuuluvaa ajoneuvoa kuljettavan henkilön ajaa tällaista ajoneuvoa alueellaan 18 vuoden ikäisestä edellyttäen, että hänellä on 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu CAP-todistus. |
| --- | --- | --- |

а)

21 vuoden ikäisestä:

i)

ajokorttiluokkiin D ja D + E kuuluvia ajoneuvoja, joita käytetään henkilökuljetuksiin säännöllisillä enintään 50 kilometrin pituisilla reiteillä, ja ajokorttiluokkiin D1 ja D1 + E kuuluvia ajoneuvoja edellyttäen, että hänellä on 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu CAP-todistus.

Jäsenvaltiot voivat sallia johonkin mainittuun luokkaan kuuluvaa ajoneuvoa kuljettavan henkilön ajaa tällaista ajoneuvoa alueellaan 18 vuoden ikäisestä edellyttäen, että hänellä on 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu CAP-todistus.

| ii) | ajokorttiluokkiin D ja D + E kuuluvia ajoneuvoja edellyttäen, että hänellä on 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu CAP-todistus.
  Jäsenvaltiot voivat sallia johonkin mainittuun luokkaan kuuluvaa ajoneuvoa kuljettavan henkilön ajaa tällaista ajoneuvoa alueellaan 20 vuoden ikäisestä edellyttäen, että hänellä on 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu CAP-todistus. Tätä ikää voidaan alentaa 18 vuoteen, jos kuljettaja kuljettaa kyseisiä ajoneuvoja ilman matkustajia. |
| --- | --- |

ii)

ajokorttiluokkiin D ja D + E kuuluvia ajoneuvoja edellyttäen, että hänellä on 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu CAP-todistus.

Jäsenvaltiot voivat sallia johonkin mainittuun luokkaan kuuluvaa ajoneuvoa kuljettavan henkilön ajaa tällaista ajoneuvoa alueellaan 20 vuoden ikäisestä edellyttäen, että hänellä on 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu CAP-todistus. Tätä ikää voidaan alentaa 18 vuoteen, jos kuljettaja kuljettaa kyseisiä ajoneuvoja ilman matkustajia.

| b) | 23 vuoden ikäisestä ajokorttiluokan D ja D + E ajoneuvoja edellyttäen, että hänellä on 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu CAP-todistus. |
| --- | --- |

b)

23 vuoden ikäisestä ajokorttiluokan D ja D + E ajoneuvoja edellyttäen, että hänellä on 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu CAP-todistus.

4.   Maanteiden tavaraliikenteen kuljettajat, joilla on 6 artiklassa säädetty CAP-todistus pätevyydestä kuljettaa jotakin tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin luokkiin kuuluvaa ajoneuvoa, vapautetaan tällaisen CAP-todistuksen hankkimisesta muiden kyseisessä kohdassa tarkoitettujen ajoneuvoluokkien osalta, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta tämän artiklan 2 kohdassa vahvistettuihin ikärajoihin.

Näitä säännöksiä sovelletaan samoin edellytyksin henkilöliikenteen kuljettajiin 3 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvoluokkien osalta.

5.   Maanteiden tavaraliikenteen kuljettajat, jotka laajentavat tai muuttavat toimintaansa harjoittaakseen henkilöliikennettä tai päinvastoin ja joilla on 6 artiklassa säädetty CAP-todistus, vapautetaan perustason ammattipätevyyttä koskevien yhteisten osien suorittamisesta uudelleen, ja heidän on suoritettava vain uuden pätevyyden edellyttämät erityiset osat.

6 artikla

CAP-todistus perustason ammattipätevyydestä

1.   CAP-todistus perustason ammattipätevyydestä voidaan antaa seuraavissa olosuhteissa:

| a) | Kurssille osallistumisen ja kokeen perusteella annettava CAP-todistus
  Jäsenvaltioiden on 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti edellytettävä, että kuljettajan ammattiin pyrkivä osallistuu opetukseen, jota järjestetään liitteessä I olevan 5 jakson mukaisesti toimivaltaisten viranomaisten hyväksymässä koulutuskeskuksessa, jäljempänä ’hyväksytty koulutuskeskus’. Tähän koulutukseen kuuluvat kaikki liitteessä I olevan 1 jaksossa tarkoitetut oppiaineet. Koulutus päättyy liitteessä I olevan 2 jakson 2.1 alakohdassa tarkoitetun kokeen läpäisemiseen. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tai niiden nimeämät elimet järjestävät kyseisen kokeen, jonka tarkoituksena on tarkistaa, onko kuljettajan ammattiin pyrkivällä liitteessä I olevassa 1 jaksossa vaaditut tiedot kyseisessä jaksossa tarkoitetuissa oppiaineissa. Mainitut viranomaiset tai elimet valvovat kyseisiä kokeita ja antavat kokeen läpäisseelle kuljettajalle CAP-todistuksen perustason ammattipätevyydestä. |
| --- | --- |

a)

Kurssille osallistumisen ja kokeen perusteella annettava CAP-todistus

Jäsenvaltioiden on 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti edellytettävä, että kuljettajan ammattiin pyrkivä osallistuu opetukseen, jota järjestetään liitteessä I olevan 5 jakson mukaisesti toimivaltaisten viranomaisten hyväksymässä koulutuskeskuksessa, jäljempänä ’hyväksytty koulutuskeskus’. Tähän koulutukseen kuuluvat kaikki liitteessä I olevan 1 jaksossa tarkoitetut oppiaineet. Koulutus päättyy liitteessä I olevan 2 jakson 2.1 alakohdassa tarkoitetun kokeen läpäisemiseen. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tai niiden nimeämät elimet järjestävät kyseisen kokeen, jonka tarkoituksena on tarkistaa, onko kuljettajan ammattiin pyrkivällä liitteessä I olevassa 1 jaksossa vaaditut tiedot kyseisessä jaksossa tarkoitetuissa oppiaineissa. Mainitut viranomaiset tai elimet valvovat kyseisiä kokeita ja antavat kokeen läpäisseelle kuljettajalle CAP-todistuksen perustason ammattipätevyydestä.

| b) | Kokeen perusteella annettava CAP-todistus
  Jäsenvaltioiden on 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti edellytettävä, että kuljettajan ammattiin pyrkivä läpäisee liitteessä I olevan 2 jakson 2.2 alakohdassa tarkoitetut, teoriaa ja käytäntöä testaavat kokeet. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tai niiden nimeämät elimet järjestävät kyseiset kokeet, joiden tarkoituksena on tarkistaa, onko kuljettajan ammattiin pyrkivällä liitteessä I olevassa 1 jaksossa vaaditut tiedot kyseisessä jaksossa tarkoitetuissa oppiaineissa. Mainitut viranomaiset tai elimet valvovat kyseisiä kokeita ja antavat kokeen läpäisseelle kuljettajalle CAP-todistuksen perustason ammattipätevyydestä. |
| --- | --- |

b)

Kokeen perusteella annettava CAP-todistus

Jäsenvaltioiden on 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti edellytettävä, että kuljettajan ammattiin pyrkivä läpäisee liitteessä I olevan 2 jakson 2.2 alakohdassa tarkoitetut, teoriaa ja käytäntöä testaavat kokeet. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tai niiden nimeämät elimet järjestävät kyseiset kokeet, joiden tarkoituksena on tarkistaa, onko kuljettajan ammattiin pyrkivällä liitteessä I olevassa 1 jaksossa vaaditut tiedot kyseisessä jaksossa tarkoitetuissa oppiaineissa. Mainitut viranomaiset tai elimet valvovat kyseisiä kokeita ja antavat kokeen läpäisseelle kuljettajalle CAP-todistuksen perustason ammattipätevyydestä.

2.   CAP-todistus voidaan antaa nopeutetulla koulutuksella saadusta perustason ammattipätevyydestä.

Jäsenvaltioiden on 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti edellytettävä, että kuljettajan ammattiin pyrkivä osallistuu hyväksytyssä koulutuskeskuksessa järjestettävään opetukseen. Tähän opetukseen kuuluvat kaikki liitteessä I olevassa 1 jaksossa tarkoitetut oppiaineet.

Koulutus päättyy liitteessä I olevassa 3 jaksossa tarkoitetun kokeen läpäisemiseen. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tai niiden nimeämät elimet järjestävät kyseisen kokeen, jonka tarkoituksena on tarkistaa, onko kuljettajan ammattiin pyrkivällä liitteessä I olevassa 1 jaksossa vaaditut tiedot kyseisessä jaksossa tarkoitetuissa oppiaineissa. Mainitut viranomaiset tai elimet valvovat kyseisiä kokeita ja antavat kokeen läpäisseelle kuljettajalle CAP-todistuksen nopeutetulla koulutuksella saadusta perustason ammattipätevyydestä.

7 artikla

Jatkokoulutus

Jatkokoulutus muodostuu koulutuksesta, jonka avulla CAP-todistusten haltijat voivat täydentää ammattiinsa liittyvää keskeistä tietämystä ja jossa kiinnitetään erityistä huomiota tieturvallisuuteen, työterveyteen ja -turvallisuuteen ja ajamisen ympäristövaikutusten vähentämiseen.

Hyväksytty koulutuskeskus järjestää kyseisen koulutuksen liitteessä I olevan 5 jakson mukaisesti. Koulutus muodostuu luokkaopetuksesta, käytännön koulutuksesta ja, jos sitä on saatavilla, tieto- ja viestintätekniikan välineiden avulla tai korkeatasoisia simulaattoreita käyttäen annettavasta koulutuksesta. Jos kuljettaja siirtyy toisen yrityksen palvelukseen, on jo suoritettu jatkokoulutus otettava huomioon.

Jatkokoulutuksen tarkoituksena on syventää ja kerrata tietämystä joidenkin liitteessä I olevassa 1 jaksossa tarkoitettujen oppiaineiden osalta. Siihen on kuuluttava useita oppiaineita ja aina sisällyttävä vähintään yksi tieturvallisuuteen liittyvä oppiaine. Koulutukseen sisältyvissä oppiaineissa on otettava huomioon asiaankuuluvan lainsäädännön ja tekniikan kehitys sekä mahdollisuuksien mukaan kuljettajan erityiset koulutustarpeet.

8 artikla

CAP-todistus jatkokoulutuksesta

1.   Kun kuljettaja on suorittanut 7 artiklassa tarkoitetun jatkokoulutuksen, jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tai hyväksytty koulutuskeskus antavat hänelle CAP-todistuksen suoritetusta jatkokoulutuksesta.

2.   Edellä 6 artiklassa tarkoitetun CAP-todistuksen haltijan on suoritettava ensimmäinen jatkokoulutusjakso viiden vuoden kuluessa kyseisen CAP-todistuksen antamisesta.

Jäsenvaltiot voivat lyhentää tai pidentää ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua aikaa muun ohessa sitä silmällä pitäen, että sekä ajokortin että todistuksen viimeinen voimassaolopäivä olisi sama. Tämän ajan on kuitenkin oltava vähintään kolme ja enintään seitsemän vuotta.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetun tai direktiivin 2003/59/EY 8 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan mukaisen ensimmäisen jatkokoulutusjakson suorittaneen kuljettajan on suoritettava jatkokoulutusjakso joka viides vuosi ja ennen suoritetusta jatkokoulutuksesta annetun CAP-todistuksen voimassaolon päättymistä.

4.   Edellä 6 artiklassa tarkoitetun CAP-todistuksen tai tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun CAP-todistuksen haltijan ja 4 artiklassa tarkoitetun kuljettajan, jotka ovat keskeyttäneet ammattinsa harjoittamisen ja jotka eivät täytä tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan vaatimuksia, on suoritettava jatkokoulutusjakso ennen ammatin harjoittamiseen uudelleen ryhtymistä.

5.   Maanteiden tavara- tai henkilöliikenteen kuljettajat, jotka ovat suorittaneet jatkokoulutusjakson jonkin 5 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetyn ajokorttiluokan osalta, vapautetaan jatkokoulutuksen suorittamisesta muiden mainituissa kohdissa säädettyjen luokkien osalta.

9 artikla

Koulutuspaikka

Tämän direktiivin 1 artiklan a alakohdassa tarkoitettujen kuljettajien on hankittava tämän direktiivin 5 artiklassa tarkoitettu perustason ammattipätevyys siinä jäsenvaltiossa, jossa on heidän vakinainen asuinpaikkansa, sellaisena kuin se määritellään direktiivin 2006/126/EY 12 artiklassa.

Edellä 1 artiklan b alakohdassa tarkoitettujen kuljettajien on hankittava kyseinen ammattipätevyys siinä jäsenvaltiossa, jossa yritys sijaitsee tai joka on myöntänyt heille työluvan.

Edellä 1 artiklan a ja b alakohdassa tarkoitettujen kuljettajien on suoritettava 7 artiklassa tarkoitettu jatkokoulutus siinä jäsenvaltiossa, jossa heidän vakinainen asuinpaikkansa on tai jossa he työskentelevät.

10 artikla

Unionin koodi

1.   Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on merkittävä perustason ammattipätevyyden osoittavan CAP-todistuksen ja jatkokoulutuksen osoittavan CAP-todistuksen perusteella sekä tämän direktiivin 5 artiklan 2 ja 3 kohdan ja tämän direktiivin 8 artiklan säännökset huomioon ottaen direktiivin 2006/126/EY liitteessä I säädetty yhdenmukaistettu unionin koodi 95 vastaavan ajokorttiluokan viereen

| — | ajokorttiin tai |
| --- | --- |

—

ajokorttiin tai

| — | tämän direktiivin liitteessä II esitetyn vakiomallin mukaisesti laadittuun kuljettajan ammattipätevyyskorttiin. |
| --- | --- |

—

tämän direktiivin liitteessä II esitetyn vakiomallin mukaisesti laadittuun kuljettajan ammattipätevyyskorttiin.

Jos sen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, jossa CAP-todistus myönnettiin, eivät voi merkitä yhdenmukaistettua unionin koodia ajokorttiin, niiden on myönnettävä kuljettajalle kuljettajan ammattipätevyyskortti.

Jäsenvaltion myöntämä kuljettajan ammattipätevyyskortti on tunnustettava vastavuoroisesti. Toimivaltaisten viranomaisten on ammattipätevyyskorttia myönnettäessä tarkistettava ajokortin kelpoisuus asianomaisessa ajoneuvoluokassa.

2.   Tämän direktiivin 1 artiklan b alakohdassa tarkoitetun kuljettajan, joka kuljettaa maanteiden tavaraliikenteessä käytettäviä ajoneuvoja, on myös annettava todistaa, että hänellä on tässä direktiivissä säädetty ammattipätevyys ja koulutus, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1072/2009 (9) säädetyn kuljettajatodistuksen avulla edellyttäen, että siinä on unionin koodi 95. Tätä direktiiviä sovellettaessa kuljettajatodistuksen myöntävän jäsenvaltion on merkittävä unionin koodi 95 kuljettajatodistuksen kohtaan ”Huomautuksia”, jos asianomainen kuljettaja on täyttänyt tässä direktiivissä säädetyt ammattipätevyys- ja koulutusvaatimukset.

3.   Kuljettajatodistukset, joissa ei ole unionin koodia 95 ja jotka on myönnetty ennen 23 päivää toukokuuta 2020 asetuksen (EY) N:o 1072/2009 5 artiklan ja erityisesti sen 7 kohdan mukaisesti todisteeksi tämän direktiivin mukaisten koulutusvaatimusten noudattamisesta, hyväksytään todistuksena ammattipätevyydestä niiden voimassaolon päättymispäivään asti.

11 artikla

Valvontaverkosto

1.   Jäsenvaltioiden on valvontatarkoituksia varten vaihdettava tietoja myönnetyistä tai peruutetuista CAP-todistuksista. Tätä varten jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa kehitettävä sähköinen verkosto tai pyrittävä laajentamaan olemassa olevaa verkostoa ottaen huomioon kustannustehokkainta vaihtoehtoa koskevan komission arvioinnin.

2.   Verkosto voi sisältää CAP-todistuksiin sisältyviä tietoja sekä CAP-todistuksia koskeviin hallintomenettelyihin liittyviä tietoja.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että henkilötietojen käsittely suoritetaan yksinomaan tämän direktiivin ja erityisesti tässä direktiivissä vahvistettujen koulutusvaatimusten noudattamisen todentamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (10) mukaisesti.

4.   Pääsy verkostoon on suojattava. Jäsenvaltiot voivat myöntää pääsyn ainoastaan tämän direktiivin täytäntöönpanosta ja noudattamisen valvonnasta vastaaville toimivaltaisille viranomaisille.

12 artikla

Mukauttaminen tieteen ja tekniikan kehitykseen

Siirretään komissiolle valta antaa 13 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä liitteiden I ja II muuttamiseksi niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.

13 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 26 päivästä heinäkuuta 2019 viiden vuoden ajaksi 12 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 12 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 12 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

14 artikla

Kumoaminen

Kumotaan direktiivi 2003/59/EY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä IV olevassa A osassa mainituilla säädöksillä, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioiden velvollisuuteen noudattaa liitteessä IV olevassa B osassa olevia määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava siinä luetellut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja tuossa osassa mainittuja soveltamispäiviä.

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä V olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

15 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

16 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Strasbourgissa 14 päivänä joulukuuta 2022.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  
  EUVL C 155, 30.4.2021, s. 78.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 22. marraskuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 8. joulukuuta 2022.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/59/EY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2003, maanteiden tavara- ja henkilöliikenteeseen tarkoitettujen tiettyjen ajoneuvojen kuljettajien perustason ammattipätevyydestä ja jatkokoulutuksesta, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 ja neuvoston direktiivin 91/439/ETY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 76/914/ETY kumoamisesta (EUVL L 226, 10.9.2003, s. 4).

3

(4)  Katso liitteessä IV oleva A osa.

4

(5)  
  EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/126/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, ajokorteista (EUVL L 403, 30.12.2006, s. 18).

6

(7)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1071/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, maantieliikenteen harjoittajan ammatin harjoittamisen edellytyksiä koskevista yhteisistä säännöistä ja neuvoston direktiivin 96/26/EY kumoamisesta(EUVL L 300, 14.11.2009, s. 51).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1072/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 72).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

10

---

LIITE I

AMMATTIPÄTEVYYTTÄ JA KOULUTUSTA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

1 jakso:

Oppiaineiden luettelo

Jäsenvaltioiden on perustason ammattipätevyyden ja jatkokoulutuksen arvioinnissa otettava huomioon vähintään tähän luetteloon sisältyvissä oppiaineissa hankitut tiedot. Kuljettajan ammattiin pyrkivillä on oltava sellaiset tiedot ja käytännön taidot, että he kykenevät ajamaan turvallisesti kyseisen ajokorttiluokan ajoneuvoja.

Ammattipätevyyden vähimmäistason on oltava rinnastettavissa vähintään 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen (1) liitteessä II säädetyn eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tasoon 2.

1.   Turvallisuussääntöihin perustuva järkevän ajokäyttäytymisen parantaminen

Kaikki ajokortit

| 1.1 | tavoite: tuntea voimansiirron ominaisuudet sen käytön optimoimiseksi
  vääntömomenttiin, tehoon ja moottorin ominaiskulutukseen liittyvät käyrät, käyntinopeusmittarin optimikäyttö, vaihteiston välityssuhteeseen liittyvät kaaviot, |
| --- | --- |

1.1

vääntömomenttiin, tehoon ja moottorin ominaiskulutukseen liittyvät käyrät, käyntinopeusmittarin optimikäyttö, vaihteiston välityssuhteeseen liittyvät kaaviot,

| 1.2 | tavoite: tuntea hallintalaitteiden tekniset ominaisuudet ja toiminta ajoneuvon hallitsemiseksi, kulumisen minimoimiseksi ja toimintahäiriöiden ennaltaehkäisemiseksi
  jarrujen ja hidastimen käyttörajoitukset, jarrujen ja hidastimen yhteiskäyttö, nopeuden ja vaihteiston välityssuhteen yhteyden parantaminen, ajoneuvon inertian hyödyntäminen, hidastus- ja jarrutuskeinojen käyttö alamäessä, toimenpiteet toimintahäiriöiden varalle, elektronisten ja mekaanisten laitteiden kuten ajonvakautusjärjestelmien (ESC), kehittyneiden hätäjarrutusjärjestelmien (AEBS), lukkiutumattomien jarrujärjestelmien (ABS), luistonestojärjestelmien (TCS) ja ajoneuvoissa olevien seurantajärjestelmien (IVMS) sekä muiden käyttöön hyväksyttyjen kuljettajan apulaitteiden tai automaatiolaitteiden käyttö, |
| --- | --- |

1.2

jarrujen ja hidastimen käyttörajoitukset, jarrujen ja hidastimen yhteiskäyttö, nopeuden ja vaihteiston välityssuhteen yhteyden parantaminen, ajoneuvon inertian hyödyntäminen, hidastus- ja jarrutuskeinojen käyttö alamäessä, toimenpiteet toimintahäiriöiden varalle, elektronisten ja mekaanisten laitteiden kuten ajonvakautusjärjestelmien (ESC), kehittyneiden hätäjarrutusjärjestelmien (AEBS), lukkiutumattomien jarrujärjestelmien (ABS), luistonestojärjestelmien (TCS) ja ajoneuvoissa olevien seurantajärjestelmien (IVMS) sekä muiden käyttöön hyväksyttyjen kuljettajan apulaitteiden tai automaatiolaitteiden käyttö,

| 1.3 | tavoite: osata optimoida polttoaineen kulutus
  polttoaineen kulutuksen optimointi soveltamalla alakohtien 1.1 ja 1.2 taitotietoa, liikennevirtojen ennakoinnin, muihin ajoneuvoihin pidettävän asianmukaisen etäisyyden ja ajoneuvon liikemäärän, vakionopeuden, pehmeän ajotyylin ja asianmukaisen rengaspaineen merkitys sekä älykkäiden liikennejärjestelmien tuntemus, jotta voidaan tehostaa ajamista ja parantaa reittien suunnittelua, |
| --- | --- |

1.3

polttoaineen kulutuksen optimointi soveltamalla alakohtien 1.1 ja 1.2 taitotietoa, liikennevirtojen ennakoinnin, muihin ajoneuvoihin pidettävän asianmukaisen etäisyyden ja ajoneuvon liikemäärän, vakionopeuden, pehmeän ajotyylin ja asianmukaisen rengaspaineen merkitys sekä älykkäiden liikennejärjestelmien tuntemus, jotta voidaan tehostaa ajamista ja parantaa reittien suunnittelua,

| 1.4 | tavoite: osata ennakoida ja arvioida liikenteen riskejä ja mukautua niihin:
  olla tietoinen erilaisista tie-, liikenne- ja sääolosuhteista ja mukautua niihin, ennakoida tulevia tapahtumia, ymmärtää, miten matka valmistellaan ja suunnitellaan epätavallisissa sääolosuhteissa, olla perehtynyt niihin liittyvien turvalaitteiden käyttöön ja ymmärtää, milloin matkaa on lykättävä tai se on peruutettava äärimmäisten sääolosuhteiden vuoksi, mukautua liikenteen riskeihin, mukaan lukien vaarallinen ajotapa tai huomion herpaantuminen ajaessa (esimerkiksi elektronisten laitteiden käytön, syömisen tai juomisen jne. takia), tunnistaa vaaralliset tilanteet ja mukautua niihin sekä osata hallita niistä aiheutuvaa stressiä, erityisesti ajoneuvojen koon ja painon sekä vaaralle alttiiden tienkäyttäjien, kuten jalankulkijoiden, pyöräilijöiden ja kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen, osalta,
  tunnistaa mahdollisia vaaratilanteita ja asianmukaisesti tulkita, kuinka ne voivat muuttua tilanteiksi, joissa törmäystä ei enää voida estää, sekä valita ja toteuttaa toimia turvaetäisyyksien nostamiseksi tasolle, jolla törmäys on vielä mahdollista estää, jos mahdollisia vaaratilanteita syntyy, |
| --- | --- |

1.4

olla tietoinen erilaisista tie-, liikenne- ja sääolosuhteista ja mukautua niihin, ennakoida tulevia tapahtumia, ymmärtää, miten matka valmistellaan ja suunnitellaan epätavallisissa sääolosuhteissa, olla perehtynyt niihin liittyvien turvalaitteiden käyttöön ja ymmärtää, milloin matkaa on lykättävä tai se on peruutettava äärimmäisten sääolosuhteiden vuoksi, mukautua liikenteen riskeihin, mukaan lukien vaarallinen ajotapa tai huomion herpaantuminen ajaessa (esimerkiksi elektronisten laitteiden käytön, syömisen tai juomisen jne. takia), tunnistaa vaaralliset tilanteet ja mukautua niihin sekä osata hallita niistä aiheutuvaa stressiä, erityisesti ajoneuvojen koon ja painon sekä vaaralle alttiiden tienkäyttäjien, kuten jalankulkijoiden, pyöräilijöiden ja kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen, osalta,

tunnistaa mahdollisia vaaratilanteita ja asianmukaisesti tulkita, kuinka ne voivat muuttua tilanteiksi, joissa törmäystä ei enää voida estää, sekä valita ja toteuttaa toimia turvaetäisyyksien nostamiseksi tasolle, jolla törmäys on vielä mahdollista estää, jos mahdollisia vaaratilanteita syntyy,

Ajokortit C, C + E, C1 ja C1 + E

| 1.5 | tavoite: osata kuormata ajoneuvo turvallisuussääntöjen ja ajoneuvon tarkoituksenmukaisen käytön mukaisesti
  ajoneuvoihin liikkeessä vaikuttavat voimat, vaihteiston välityssuhteiden käyttö ajoneuvon kuorman ja tieprofiilin mukaan, automaattivaihteiston käyttö, ajoneuvon tai ajoneuvoyhdistelmän hyötykuorman määrittäminen, hyötytilavuuden määrittäminen, kuormituksen jakautuminen, akselin ylikuormituksen seuraukset, ajoneuvon vakaus ja painopiste, pakkausten ja kuormalavojen tyypit,
  tärkeimmät lukitusta edellyttävät tavaraluokat, kiilaus- ja lukitusmenetelmät, lukitushihnojen käyttö, lukituslaitteiden tarkistus, käsittelylaitteiden käyttö, suojapeitteiden asettaminen ja poistaminen, |
| --- | --- |

1.5

ajoneuvoihin liikkeessä vaikuttavat voimat, vaihteiston välityssuhteiden käyttö ajoneuvon kuorman ja tieprofiilin mukaan, automaattivaihteiston käyttö, ajoneuvon tai ajoneuvoyhdistelmän hyötykuorman määrittäminen, hyötytilavuuden määrittäminen, kuormituksen jakautuminen, akselin ylikuormituksen seuraukset, ajoneuvon vakaus ja painopiste, pakkausten ja kuormalavojen tyypit,

tärkeimmät lukitusta edellyttävät tavaraluokat, kiilaus- ja lukitusmenetelmät, lukitushihnojen käyttö, lukituslaitteiden tarkistus, käsittelylaitteiden käyttö, suojapeitteiden asettaminen ja poistaminen,

Ajokortit D, D + E, D1 ja D1 + E

| 1.6 | tavoite: pystyä huolehtimaan matkustajien turvallisuudesta ja mukavuudesta
  pitkittäisten ja poikittaisten liikkeiden hallinta, tienkäytön jakaminen, sijainti ajoradalla, pehmeä jarrutus, akselinylityksen hallinta, erityisinfrastruktuurien käyttö (julkiset alueet, erikoiskaistat), turvallisen ajamisen ja kuljettajan muiden tehtävien välisten ristiriitojen ratkaiseminen, vuorovaikutus matkustajien kanssa, tiettyjen matkustajaryhmien (vammaiset henkilöt, lapset) kuljettamiseen liittyvät erityispiirteet, |
| --- | --- |

1.6

pitkittäisten ja poikittaisten liikkeiden hallinta, tienkäytön jakaminen, sijainti ajoradalla, pehmeä jarrutus, akselinylityksen hallinta, erityisinfrastruktuurien käyttö (julkiset alueet, erikoiskaistat), turvallisen ajamisen ja kuljettajan muiden tehtävien välisten ristiriitojen ratkaiseminen, vuorovaikutus matkustajien kanssa, tiettyjen matkustajaryhmien (vammaiset henkilöt, lapset) kuljettamiseen liittyvät erityispiirteet,

| 1.7 | tavoite: osata kuormata ajoneuvo turvallisuussääntöjen ja ajoneuvon tarkoituksenmukaisen käytön mukaisesti
  ajoneuvoihin liikkeessä vaikuttavat voimat, vaihteiston välityssuhteiden käyttö ajoneuvon kuorman ja tieprofiilin mukaan, automaattivaihteiston käyttö, ajoneuvon tai ajoneuvoyhdistelmän hyötykuorman määrittäminen, kuormituksen jakautuminen, akselin ylikuormituksen seuraukset, ajoneuvon vakaus ja painopiste, |
| --- | --- |

1.7

ajoneuvoihin liikkeessä vaikuttavat voimat, vaihteiston välityssuhteiden käyttö ajoneuvon kuorman ja tieprofiilin mukaan, automaattivaihteiston käyttö, ajoneuvon tai ajoneuvoyhdistelmän hyötykuorman määrittäminen, kuormituksen jakautuminen, akselin ylikuormituksen seuraukset, ajoneuvon vakaus ja painopiste,

2.   Säännöstön soveltaminen

Kaikki ajokortit

| 2.1 | tavoite: tuntea tieliikenteen sosiaalinen ympäristö ja sitä koskeva säännöstö
  kuljetusalan enimmäistyöajat, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 561/2006 (2) ja (EU) N:o 165/2014 (3) periaatteet, soveltaminen ja seuraukset, seuraamukset ajopiirturin käyttämättä jättämisestä, virheellisestä käytöstä tai väärentämisestä, tieliikenteen sosiaalisen ympäristön tunteminen, kuljettajan oikeudet ja velvollisuudet perustason ammattipätevyyden ja jatkokoulutuksen osalta, |
| --- | --- |

2.1

kuljetusalan enimmäistyöajat, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 561/2006 (2) ja (EU) N:o 165/2014 (3) periaatteet, soveltaminen ja seuraukset, seuraamukset ajopiirturin käyttämättä jättämisestä, virheellisestä käytöstä tai väärentämisestä, tieliikenteen sosiaalisen ympäristön tunteminen, kuljettajan oikeudet ja velvollisuudet perustason ammattipätevyyden ja jatkokoulutuksen osalta,

Ajokortit C, C + E, C1 ja C1 + E

| 2.2 | tavoite: tuntea tavaraliikennettä koskeva säännöstö
  kuljetusluvat, ajoneuvossa mukana kuljetettavat asiakirjat, tiettyjen teiden käyttöä koskevat kiellot, tienkäyttömaksut, tavaraliikennettä koskevien vakiosopimusten velvoitteet, kuljetussopimukseen kuuluvien asiakirjojen laadinta, kansainväliset kuljetusluvat, tavaran kansainvälisessä tiekuljetuksessa käytettävästä rahtisopimuksesta tehdyn yleissopimuksen (CMR-sopimuksen) mukaiset velvoitteet, kansainvälisen rahtikirjan laadinta, rajanylitys, huolitsijat, tavaroiden mukana olevat erityisasiakirjat, |
| --- | --- |

2.2

kuljetusluvat, ajoneuvossa mukana kuljetettavat asiakirjat, tiettyjen teiden käyttöä koskevat kiellot, tienkäyttömaksut, tavaraliikennettä koskevien vakiosopimusten velvoitteet, kuljetussopimukseen kuuluvien asiakirjojen laadinta, kansainväliset kuljetusluvat, tavaran kansainvälisessä tiekuljetuksessa käytettävästä rahtisopimuksesta tehdyn yleissopimuksen (CMR-sopimuksen) mukaiset velvoitteet, kansainvälisen rahtikirjan laadinta, rajanylitys, huolitsijat, tavaroiden mukana olevat erityisasiakirjat,

Ajokortit D, D + E, D1 ja D1 + E

| 2.3 | tavoite: tuntea matkustajien kuljetusta koskeva säännöstö
  erityisryhmien kuljettaminen, bussien turvalaitteet, turvavyöt, ajoneuvon kuormitus, |
| --- | --- |

2.3

erityisryhmien kuljettaminen, bussien turvalaitteet, turvavyöt, ajoneuvon kuormitus,

3.   Terveys, tie- ja ympäristöturvallisuus, palvelu, logistiikka

Kaikki ajokortit

| 3.1 | tavoite: tiedostaa liikenteeseen ja työtapaturmiin liittyvät riskit
  kuljetusalan työtapaturmien tyypit, tieliikenteen onnettomuustilastot, raskaiden ajoneuvojen ja linja-autojen osallisuus onnettomuuksiin, inhimilliset, aineelliset ja taloudelliset seuraukset, |
| --- | --- |

3.1

kuljetusalan työtapaturmien tyypit, tieliikenteen onnettomuustilastot, raskaiden ajoneuvojen ja linja-autojen osallisuus onnettomuuksiin, inhimilliset, aineelliset ja taloudelliset seuraukset,

| 3.2 | tavoite: pystyä ennalta ehkäisemään rikollisuus ja salamatkustajien kuljetus
  yleinen informaatio, seuraukset kuljettajien kannalta, torjuntatoimenpiteet, tehtävät tarkistukset, kuljettajien vastuuseen liittyvä lainsäädäntö, |
| --- | --- |

3.2

yleinen informaatio, seuraukset kuljettajien kannalta, torjuntatoimenpiteet, tehtävät tarkistukset, kuljettajien vastuuseen liittyvä lainsäädäntö,

| 3.3 | tavoite: pystyä ennalta ehkäisemään fyysiset riskit
  ergonomiaperiaatteet, riskialttiit liikkeet ja asennot, fyysinen kunto, käsittelyharjoitukset, henkilökohtaiset suojavarusteet, |
| --- | --- |

3.3

ergonomiaperiaatteet, riskialttiit liikkeet ja asennot, fyysinen kunto, käsittelyharjoitukset, henkilökohtaiset suojavarusteet,

| 3.4 | tavoite: tiedostaa fyysisen ja henkisen suorituskyvyn merkitys
  terveellisen ja tasapainoisen ruokavalion periaatteet, alkoholin vaikutukset, lääkkeet ja muut käyttäytymiseen vaikuttavat aineet, väsymyksen ja stressin oireet, syyt ja vaikutukset, työn ja levon perusrytmin keskeinen merkitys, |
| --- | --- |

3.4

terveellisen ja tasapainoisen ruokavalion periaatteet, alkoholin vaikutukset, lääkkeet ja muut käyttäytymiseen vaikuttavat aineet, väsymyksen ja stressin oireet, syyt ja vaikutukset, työn ja levon perusrytmin keskeinen merkitys,

| 3.5 | tavoite: kyetä arvioimaan hätätilanteita
  toiminta hätätilanteessa: tilanteen arviointi, tilanteen pahenemisen estäminen, avun kutsuminen paikalle, loukkaantuneiden auttaminen ja ensiavun antaminen, toimenpiteet tulipalon varalta, raskaan tavaraliikenteen ajoneuvossa olevien tai bussimatkustajien evakuoiminen, kaikkien matkustajien turvallisuudesta huolehtiminen, väkivaltatilanteissa toimiminen, vahinkoilmoituksen laadinnan pääperiaatteet, |
| --- | --- |

3.5

toiminta hätätilanteessa: tilanteen arviointi, tilanteen pahenemisen estäminen, avun kutsuminen paikalle, loukkaantuneiden auttaminen ja ensiavun antaminen, toimenpiteet tulipalon varalta, raskaan tavaraliikenteen ajoneuvossa olevien tai bussimatkustajien evakuoiminen, kaikkien matkustajien turvallisuudesta huolehtiminen, väkivaltatilanteissa toimiminen, vahinkoilmoituksen laadinnan pääperiaatteet,

| 3.6 | tavoite: osata käyttäytyä yrityksen imagoa tukevalla tavalla
  kuljettajan käyttäytyminen ja yrityksen imago: kuljettajan työn laadun merkitys yritykselle, kuljettajan eri roolit, kuljettajan työssään kohtaamat henkilöt, ajoneuvon kunnossapito, työn organisointi, riidan seuraukset kaupallisella ja taloudellisella tasolla, |
| --- | --- |

3.6

kuljettajan käyttäytyminen ja yrityksen imago: kuljettajan työn laadun merkitys yritykselle, kuljettajan eri roolit, kuljettajan työssään kohtaamat henkilöt, ajoneuvon kunnossapito, työn organisointi, riidan seuraukset kaupallisella ja taloudellisella tasolla,

Ajokortit C, C + E, C1 ja C1 + E

| 3.7 | tavoite: tuntea maanteiden tavaraliikenteen taloudellinen ympäristö ja markkinajärjestelmä
  maanteiden tavaraliikenne suhteessa muihin kuljetusmuotoihin (kilpailu, rahtaajat), maanteiden tavaraliikenteen eri toimintamuodot (muiden lukuun ja omaan lukuun tehtävät kuljetukset, kuljetuksiin liittyvät toiminnot), kuljetusyritysten päätyyppien ja kuljetuksiin liittyvien toimintojen organisointi, erityiskuljetusmuodot (säiliökuljetukset, kylmäkuljetukset, vaarallisten aineiden kuljetukset, eläinkuljetukset jne.), alan muutokset (palvelujen monipuolistaminen, rautatie-maantiekuljetukset, alihankinnat jne.), |
| --- | --- |

3.7

maanteiden tavaraliikenne suhteessa muihin kuljetusmuotoihin (kilpailu, rahtaajat), maanteiden tavaraliikenteen eri toimintamuodot (muiden lukuun ja omaan lukuun tehtävät kuljetukset, kuljetuksiin liittyvät toiminnot), kuljetusyritysten päätyyppien ja kuljetuksiin liittyvien toimintojen organisointi, erityiskuljetusmuodot (säiliökuljetukset, kylmäkuljetukset, vaarallisten aineiden kuljetukset, eläinkuljetukset jne.), alan muutokset (palvelujen monipuolistaminen, rautatie-maantiekuljetukset, alihankinnat jne.),

Ajokortit D, D + E, D1 ja D1 + E

| 3.8 | tavoite: tuntea maanteiden henkilöliikenteen taloudellinen ympäristö ja markkinajärjestelmä
  maanteiden henkilöliikenne suhteessa muihin kuljetusmuotoihin (raideliikenne, yksityisautot), maanteiden henkilöliikenteen eri toimintamuodot, vammaisuuteen liittyvä tietoisuus, maan rajojen ylittäminen (kansainvälinen liikenne), maanteiden henkilöliikenneyritysten päätyyppien organisointi. |
| --- | --- |

3.8

maanteiden henkilöliikenne suhteessa muihin kuljetusmuotoihin (raideliikenne, yksityisautot), maanteiden henkilöliikenteen eri toimintamuodot, vammaisuuteen liittyvä tietoisuus, maan rajojen ylittäminen (kansainvälinen liikenne), maanteiden henkilöliikenneyritysten päätyyppien organisointi.

2 jakso

3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty pakollinen perustason ammattipätevyys

| 2.1 | Opetukseen osallistumisen ja kokeen suorittamisen käsittävä vaihtoehto
  Perustason ammattipätevyyteen liittyvään koulutukseen on sisällyttävä opetusta kaikissa 1 jaksossa luetelluissa oppiaineissa. Tämän perustason ammattipätevyyteen liittyvän koulutuksen keston on oltava 280 tuntia.
  Kunkin kuljettajan on saatava vähintään 20 tuntia henkilökohtaista ajo-opetusta asianomaisen luokan ajoneuvolla, joka täyttää vähintään direktiivissä 2006/126/EY vahvistetut koeajoneuvojen vaatimukset.
  Henkilökohtaisessa ajo-opetuksessa kuljettajan ammattiin pyrkivän seurassa on oltava opettaja, joka on hyväksytyn koulutuskeskuksen palveluksessa. Kukin kuljettajan ammattiin pyrkivä voi saada henkilökohtaista ajo-opetusta enintään 8 tuntia edellä mainituista 20 tunnista erityisellä testialueella tai korkeatasoisessa simulaattorissa, jotta voidaan arvioida edistymistä turvallisuusmääräyksiin perustuvassa järkevässä ajokäyttäytymisessä, erityisesti ajoneuvon hallintaa kunnoltaan vaihtelevilla ajoradoilla vaihtelevissa ilmasto-olosuhteissa valoisaan ja pimeään aikaan sekä kykyä optimoida polttoaineen kulutusta.
  Jäsenvaltiot voivat sallia, että hyväksytty koulutuskeskus antaa osan koulutuksesta tieto- ja viestintätekniikan välineiden avulla, kuten verkko-opetuksena, varmistaen samalla, että koulutuksen korkea laatu ja tehokkuus säilytetään ja että valitaan oppiaineet, joissa tieto- ja viestintätekniikan välineitä voidaan käyttää tehokkaimmin. Jäsenvaltioiden on erityisesti edellytettävä luotettavaa käyttäjän tunnistusta ja asianmukaisia valvontakeinoja. Jäsenvaltiot voivat lukea muussa unionin lainsäädännössä vaadittua erityiskoulutusta osaksi koulutusta. Tähän sisältyvät muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/68/EY (4) edellytetty vaarallisten aineiden kuljetusta koskeva koulutus, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 181/2011 (5) edellytetty vammaisuuteen liittyvää tietoisuutta lisäävä koulutus ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1/2005 (6) edellytetty eläinkuljetuksia koskeva koulutus.
  Perustason ammattipätevyyteen liittyvän koulutuksen keston on 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen kuljettajien osalta oltava 70 tuntia, joista viisi tuntia on henkilökohtaista ajo-opetusta.
  Tämän koulutuksen jälkeen jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset teettävät tai niiden nimeämä yksikkö teettää kuljettajalla kirjallisen tai suullisen kokeen. Kokeen on sisällettävä vähintään yksi kysymys 1 jaksossa esitetyn oppiaineluettelon jokaista tavoitetta kohti. |
| --- | --- |

2.1

Perustason ammattipätevyyteen liittyvään koulutukseen on sisällyttävä opetusta kaikissa 1 jaksossa luetelluissa oppiaineissa. Tämän perustason ammattipätevyyteen liittyvän koulutuksen keston on oltava 280 tuntia.

Kunkin kuljettajan on saatava vähintään 20 tuntia henkilökohtaista ajo-opetusta asianomaisen luokan ajoneuvolla, joka täyttää vähintään direktiivissä 2006/126/EY vahvistetut koeajoneuvojen vaatimukset.

Henkilökohtaisessa ajo-opetuksessa kuljettajan ammattiin pyrkivän seurassa on oltava opettaja, joka on hyväksytyn koulutuskeskuksen palveluksessa. Kukin kuljettajan ammattiin pyrkivä voi saada henkilökohtaista ajo-opetusta enintään 8 tuntia edellä mainituista 20 tunnista erityisellä testialueella tai korkeatasoisessa simulaattorissa, jotta voidaan arvioida edistymistä turvallisuusmääräyksiin perustuvassa järkevässä ajokäyttäytymisessä, erityisesti ajoneuvon hallintaa kunnoltaan vaihtelevilla ajoradoilla vaihtelevissa ilmasto-olosuhteissa valoisaan ja pimeään aikaan sekä kykyä optimoida polttoaineen kulutusta.

Jäsenvaltiot voivat sallia, että hyväksytty koulutuskeskus antaa osan koulutuksesta tieto- ja viestintätekniikan välineiden avulla, kuten verkko-opetuksena, varmistaen samalla, että koulutuksen korkea laatu ja tehokkuus säilytetään ja että valitaan oppiaineet, joissa tieto- ja viestintätekniikan välineitä voidaan käyttää tehokkaimmin. Jäsenvaltioiden on erityisesti edellytettävä luotettavaa käyttäjän tunnistusta ja asianmukaisia valvontakeinoja. Jäsenvaltiot voivat lukea muussa unionin lainsäädännössä vaadittua erityiskoulutusta osaksi koulutusta. Tähän sisältyvät muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/68/EY (4) edellytetty vaarallisten aineiden kuljetusta koskeva koulutus, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 181/2011 (5) edellytetty vammaisuuteen liittyvää tietoisuutta lisäävä koulutus ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1/2005 (6) edellytetty eläinkuljetuksia koskeva koulutus.

Perustason ammattipätevyyteen liittyvän koulutuksen keston on 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen kuljettajien osalta oltava 70 tuntia, joista viisi tuntia on henkilökohtaista ajo-opetusta.

Tämän koulutuksen jälkeen jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset teettävät tai niiden nimeämä yksikkö teettää kuljettajalla kirjallisen tai suullisen kokeen. Kokeen on sisällettävä vähintään yksi kysymys 1 jaksossa esitetyn oppiaineluettelon jokaista tavoitetta kohti.

| 2.2 | Pelkkien kokeiden suorittamisen käsittävä vaihtoehto
  Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset järjestävät tai niiden nimeämä yksikkö järjestää 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut teoria- ja käytännön kokeet tarkistaakseen, että kuljettajan ammattiin pyrkivien tietojen taso vastaa 1 jaksossa edellytettyä tasoa kaikkien siinä esitettyjen tavoitteiden ja aineiden osalta.






  a) | Teoriakoe koostuu vähintään kahdesta osasta:






  i) | kysymykset joko monivalintatehtävänä tai suoraan vastattavina kysymyksinä tai näiden kahden yhdistelmänä; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset järjestävät tai niiden nimeämä yksikkö järjestää 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut teoria- ja käytännön kokeet tarkistaakseen, että kuljettajan ammattiin pyrkivien tietojen taso vastaa 1 jaksossa edellytettyä tasoa kaikkien siinä esitettyjen tavoitteiden ja aineiden osalta.

a)

Teoriakoe koostuu vähintään kahdesta osasta:

i)

kysymykset joko monivalintatehtävänä tai suoraan vastattavina kysymyksinä tai näiden kahden yhdistelmänä;

| ii) | tilanteiden tarkastelu. |
| --- | --- |

ii)

tilanteiden tarkastelu.

Teoriakokeen vähimmäiskeston on oltava 4 tuntia.

| b) | Käytännön koe koostuu kahdesta osasta:






  i) | ajokoe, jonka tarkoituksena on arvioida edistymistä turvallisuussääntöihin perustuvassa järkevässä ajokäyttäytymisessä. Ajokoe toteutetaan mahdollisuuksien mukaan taajaman ulkopuolella sijaitsevilla teillä, moottoriliikenneteillä ja moottoriteillä (tai vastaavilla), sekä kaikenlaisilla kaupunkiliikenneväylillä, joilla on oltava sellaisia ongelmakohtia, joita kuljettaja todennäköisesti työssään kohtaa. Ajokoe olisi hyvä suorittaa vilkkaudeltaan vaihtelevissa liikenneolosuhteissa. Ajoaika tiellä on käytettävä optimaalisesti, jotta kuljettajan ammattiin pyrkivää voidaan arvioida kaikilla sellaisilla liikennevyöhykkeillä, joita kuljettaja todennäköisesti työssään kohtaa. Ajokokeen vähimmäiskeston on oltava 90 minuuttia; |
| --- | --- | --- |

b)

Käytännön koe koostuu kahdesta osasta:

i)

ajokoe, jonka tarkoituksena on arvioida edistymistä turvallisuussääntöihin perustuvassa järkevässä ajokäyttäytymisessä. Ajokoe toteutetaan mahdollisuuksien mukaan taajaman ulkopuolella sijaitsevilla teillä, moottoriliikenneteillä ja moottoriteillä (tai vastaavilla), sekä kaikenlaisilla kaupunkiliikenneväylillä, joilla on oltava sellaisia ongelmakohtia, joita kuljettaja todennäköisesti työssään kohtaa. Ajokoe olisi hyvä suorittaa vilkkaudeltaan vaihtelevissa liikenneolosuhteissa. Ajoaika tiellä on käytettävä optimaalisesti, jotta kuljettajan ammattiin pyrkivää voidaan arvioida kaikilla sellaisilla liikennevyöhykkeillä, joita kuljettaja todennäköisesti työssään kohtaa. Ajokokeen vähimmäiskeston on oltava 90 minuuttia;

| ii) | käytännön koe, joka kattaa vähintään alakohdat 1.5, 1.6, 1.7, 3.2, 3.3 ja 3.5. Käytännön kokeen vähimmäiskeston on oltava 30 minuuttia. |
| --- | --- |

ii)

käytännön koe, joka kattaa vähintään alakohdat 1.5, 1.6, 1.7, 3.2, 3.3 ja 3.5. Käytännön kokeen vähimmäiskeston on oltava 30 minuuttia.

Käytännön kokeessa käytettävän ajoneuvon on täytettävä vähintään direktiivissä 2006/126/EY säädetyt koeajoneuvojen vaatimukset.

Käytännön koetta voidaan täydentää kolmannella osalla, joka toteutetaan erityisellä testialueella tai korkeatasoisessa simulaattorissa, jotta voidaan arvioida edistymistä turvallisuusmääräyksiin perustuvassa järkevässä ajokäyttäytymisessä. Tarkoituksena on erityisesti arvioida ajoneuvon hallintaa kunnoltaan vaihtelevilla ajoradoilla vaihtelevissa ilmasto-olosuhteissa valoisaan ja pimeään aikaan.

Tämän vapaaehtoisen ajokokeen kestoa ei ole määrätty. Jos kuljettaja läpäisee kokeen, sen kestoa voidaan lyhentää i alakohdassa tarkoitetun ajokokeen 90 minuutista, kuitenkin enintään 30 minuutilla.

Edellä 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen kuljettajien osalta teoriakoe kattaa ainoastaan ne 1 jaksossa luetellut oppiaineet, jotka koskevat uuden perustason ammattipätevyysvaatimuksen kattamia ajoneuvoja. Näiden kuljettajien on kuitenkin suoritettava käytännön koe kokonaisuudessaan.

3 jakso

3 artiklan 2 kohdassa säädetty nopeutettu perustason ammattipätevyyskoulutus

Nopeutettuun perustason ammattipätevyyskoulutukseen on sisällyttävä opetusta kaikissa 1 jaksossa luetelluissa oppiaineissa. Sen keston on oltava 140 tuntia.

Kunkin kuljettajan ammattiin pyrkivän on saatava vähintään 10 tuntia henkilökohtaista ajo-opetusta asianomaisen luokan ajoneuvolla, joka täyttää vähintään direktiivissä 2006/126/EY säädetyt koeajoneuvojen vaatimukset.

Henkilökohtaisessa ajo-opetuksessa kuljettajan ammattiin pyrkivän seurassa on oltava opettaja, joka on hyväksytyn koulutuskeskuksen palveluksessa. Kukin kuljettajan ammattiin pyrkivä voi saada henkilökohtaista ajo-opetusta enintään neljä tuntia edellä mainituista 10 tunnista erityisellä testialueella tai korkeatasoisessa simulaattorissa, jotta voidaan arvioida edistymistä turvallisuusmääräyksiin perustuvassa järkevässä ajokäyttäytymisessä, erityisesti ajoneuvon hallintaa eri tieolosuhteissa ja sitä, miten kyseiset olosuhteet vaihtelevat eri ilmasto-olosuhteissa valoisaan ja pimeään aikaan sekä kykyä optimoida polttoaineen kulutusta.

Edellä 2.1 alakohdan neljännen alakohdan säännöksiä sovelletaan myös nopeutettuun perustason ammattipätevyyskoulutukseen.

Nopeutetun perustason ammattipätevyyskoulutuksen keston on 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen kuljettajien osalta oltava 35 tuntia, joista kaksi ja puoli tuntia on henkilökohtaista ajo-opetusta.

Tämän koulutuksen jälkeen jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset teettävät tai niiden nimeämä yksikkö teettää kuljettajalla kirjallisen tai suullisen kokeen. Kokeen on sisällettävä vähintään yksi kysymys 1 jaksossa esitetyn oppiaineluettelon jokaista tavoitetta kohti.

4 jakso

3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetty pakollinen jatkokoulutus

Hyväksytty koulutuskeskus järjestää pakolliset jatkokoulutuskurssit. Jatkokoulutuksen keston on oltava 35 tuntia joka viides vuosi, ja se järjestetään jaksoissa, joiden kesto on vähintään seitsemän tuntia ja jotka voidaan jakaa kahdelle peräkkäiselle päivälle. Verkko-opetusta käytettäessä hyväksytyn koulutuskeskuksen on varmistettava, että koulutuksen asianmukainen laatu säilytetään, mukaan lukien valitsemalla oppiaineet, joissa tieto- ja viestintätekniikan välineitä voidaan käyttää tehokkaimmin. Jäsenvaltioiden on erityisesti edellytettävä luotettavaa käyttäjän tunnistusta ja asianmukaisia valvontakeinoja. Verkko-opetuksen kesto voi olla enintään 12 tuntia. Vähintään yhteen koulutuskurssin jaksoista on kuuluttava liikenneturvallisuuteen liittyvä oppiaine. Koulutuksen sisällössä on otettava huomioon kuljettajan harjoittamaan kuljetustoimintaan liittyvät erityistarpeet ja asiaankuuluvan lainsäädännön ja tekniikan kehitys sekä mahdollisuuksien mukaan kuljettajan erityiset koulutustarpeet. Mainittuun 35 tunnin kestoon olisi kuuluttava useita eri oppiaineita, myös kertauskoulutusta, jos ilmenee, että kuljettaja tarvitsee erityistä tukiopetusta.

Jäsenvaltiot voivat harkita suoritetun, muussa unionin lainsäädännössä vaaditun erityiskoulutuksen lukemista enintään yhdeksi vaadituista seitsemän tunnin jaksoista. Tähän sisältyvät muun muassa direktiivissä 2008/68/EY vaadittu vaarallisten aineiden kuljetusta koskeva koulutus, asetuksessa (EY) N:o 1/2005 vaadittu eläinkuljetuksia koskeva koulutus ja henkilöliikenteessä asetuksessa (EU) N:o 181/2011 vaadittu vammaisuuteen liittyvää tietoisuutta lisäävä koulutus. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin päättää, että direktiivissä 2008/68/EY vaadittu, vaarallisten aineiden kuljetusta koskeva suoritettu erityiskoulutus luetaan kahdeksi vaadituista seitsemän tunnin jaksoista, edellyttäen, että tämä on ainoa jatkokoulutuksessa huomioon otettava muu koulutus.

5 jakso

Perustason ammattipätevyyden ja jatkokoulutuksen hyväksyminen

| 5.1 | Perustason ammattipätevyyteen liittyvää koulutusta ja jatkokoulutusta järjestävien koulutuskeskusten on oltava jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiä. Hyväksyntä voidaan myöntää ainoastaan kirjallisesta pyynnöstä. Pyyntöön liitettävien asiakirjojen on sisällettävä seuraavat tiedot:






  5.1.1 | asianmukainen pätevyyttä ja koulutusta koskeva ohjelma, josta käyvät ilmi opetettavat asiat sekä ehdotettu toteutussuunnitelma ja opetusmenetelmät; |
| --- | --- | --- |

5.1

5.1.1

asianmukainen pätevyyttä ja koulutusta koskeva ohjelma, josta käyvät ilmi opetettavat asiat sekä ehdotettu toteutussuunnitelma ja opetusmenetelmät;

| 5.1.2 | selvitys opettajien pätevyydestä ja toiminta-aloista; |
| --- | --- |

5.1.2

selvitys opettajien pätevyydestä ja toiminta-aloista;

| 5.1.3 | selvitys kurssien pitopaikoista, opetusmateriaalista, käytännön harjoituksia varten varatuista resursseista sekä käytettävästä ajoneuvokannasta; |
| --- | --- |

5.1.3

selvitys kurssien pitopaikoista, opetusmateriaalista, käytännön harjoituksia varten varatuista resursseista sekä käytettävästä ajoneuvokannasta;

| 5.1.4 | selvitys kurssien osallistumisehdoista (osallistujien lukumäärä). |
| --- | --- |

5.1.4

selvitys kurssien osallistumisehdoista (osallistujien lukumäärä).

| 5.2 | Toimivaltaisen viranomaisen on myönnettävä hyväksyntä kirjallisesti ja seuraavin ehdoin:






  5.2.1 | koulutus on annettava pyynnön mukana olleiden asiakirjojen mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

5.2

5.2.1

koulutus on annettava pyynnön mukana olleiden asiakirjojen mukaisesti;

| 5.2.2 | toimivaltaisella viranomaisella on oltava mahdollisuus lähettää valtuuttamiaan henkilöitä seuraamaan koulutusta ja sillä on oltava oikeus valvoa hyväksyttyjä keskuksia kurssien ja kokeiden toteuttamistapojen ja asianmukaisen kulun osalta. |
| --- | --- |

5.2.2

toimivaltaisella viranomaisella on oltava mahdollisuus lähettää valtuuttamiaan henkilöitä seuraamaan koulutusta ja sillä on oltava oikeus valvoa hyväksyttyjä keskuksia kurssien ja kokeiden toteuttamistapojen ja asianmukaisen kulun osalta.

| 5.2.3 | hyväksyntä voidaan peruuttaa kokonaan tai toistaiseksi, jos sen ehdot eivät enää täyty. |
| --- | --- |

5.2.3

hyväksyntä voidaan peruuttaa kokonaan tai toistaiseksi, jos sen ehdot eivät enää täyty.

Hyväksytyn keskuksen on taattava, että opettajat tuntevat hyvin uusimmat määräykset ja koulutusta koskevat säännöt. Opettajien on osana erityistä valintamenettelyä voitava osoittaa didaktiset ja pedagogiset tiedot. Koulutuksen käytännön osaa varten opettajien on voitava osoittaa kokemus kuljettajan ammatista tai vastaava ajokokemus, kuten kokemus raskaiden ajoneuvojen ajo-opetuksen antamisessa.

Koulutusohjelma on laadittava hyväksynnän mukaisesti ja sen on katettava 1 jaksossa luetellut oppiaineet.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2008, eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi (EUVL C 111, 6.5.2008, s. 1).

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 561/2006, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 3821/85 ja (EY) N:o 2135/98 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 kumoamisesta (EUVL L 102, 11.4.2006, s. 1).

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 165/2014, annettu 4 päivänä helmikuuta 2014, tieliikenteessä käytettävistä ajopiirtureista, tieliikenteen valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 kumoamisesta sekä tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta (EUVL L 60, 28.2.2014, s. 1).

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/68/EY, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksista (EUVL L 260, 30.9.2008, s. 13).

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 181/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, matkustajien oikeuksista linja-autoliikenteessä sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 1).

(6)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1/2005, annettu 22 päivänä joulukuuta 2004, eläinten suojelusta kuljetuksen ja siihen liittyvien toimenpiteiden aikana sekä direktiivien 64/432/ETY ja 93/119/EY ja asetuksen (EY) N:o 1255/97 muuttamisesta (EUVL L 3, 5.1.2005, s. 1).

---

LIITE II

KULJETTAJAN AMMATTIPÄTEVYYSKORTTIA VARTEN VAHVISTETTUA EUROOPAN UNIONIN MALLIA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

1.   Kuljettajan ammattipätevyyskortin fyysiset ominaisuudet

Kuljettajan ammattipätevyyskortin fyysisten ominaisuuksien on oltava standardien ISO 7810 ja ISO 7816–1 mukaiset.

Tarkistamismenetelmien, joilla varmistetaan kuljettajan ammattipätevyyskortin fyysisten ominaisuuksien yhdenmukaisuus kansainvälisten standardien kanssa, on oltava standardin ISO 10373 mukaiset.

2.   Kuljettajan ammattipätevyyskortissa olevat tiedot

Kuljettajan ammattipätevyyskortti on oltava kaksipuolinen.

Etupuolella on oltava:

| a) | otsake ”kuljettajan ammattipätevyyskortti” painettuna suurikokoisilla kirjaimilla kuljettajan ammattipätevyyskortin myöntävän jäsenvaltion kielellä tai kielillä; |
| --- | --- |

a)

otsake ”kuljettajan ammattipätevyyskortti” painettuna suurikokoisilla kirjaimilla kuljettajan ammattipätevyyskortin myöntävän jäsenvaltion kielellä tai kielillä;

| b) | kuljettajan ammattipätevyyskortin myöntävän jäsenvaltion nimi (vapaaehtoinen merkintä); |
| --- | --- |

b)

kuljettajan ammattipätevyyskortin myöntävän jäsenvaltion nimi (vapaaehtoinen merkintä);

| c) | kuljettajan ammattipätevyyskortin myöntävän jäsenvaltion kansainvälinen tunnus negatiivina sinisessä ja kahdentoista keltaisen tähden ympäröimässä suorakulmiossa; jäsenvaltioiden kansainväliset tunnukset ovat seuraavat:







  B | : | Belgia |
| --- | --- | --- | --- |
| BG | : | Bulgaria |
| CZ | : | Tšekki |
| DK | : | Tanska |
| D | : | Saksa |
| EST | : | Viro |
| IRL | : | Irlanti |
| GR | : | Kreikka |
| E | : | Espanja |
| F | : | Ranska |
| HR | : | Kroatia |
| I | : | Italia |
| CY | : | Kypros |
| LV | : | Latvia |
| LT | : | Liettua |
| L | : | Luxemburg |
| H | : | Unkari |
| M | : | Malta |
| NL | : | Alankomaat |
| A | : | Itävalta |
| PL | : | Puola |
| P | : | Portugali |
| RO | : | Romania |
| SLO | : | Slovenia |
| SK | : | Slovakia |
| FIN | : | Suomi |
| S | : | Ruotsi |

c)

kuljettajan ammattipätevyyskortin myöntävän jäsenvaltion kansainvälinen tunnus negatiivina sinisessä ja kahdentoista keltaisen tähden ympäröimässä suorakulmiossa; jäsenvaltioiden kansainväliset tunnukset ovat seuraavat:

B

:

Belgia

BG

:

Bulgaria

CZ

:

Tšekki

DK

:

Tanska

D

:

Saksa

EST

:

Viro

IRL

:

Irlanti

GR

:

Kreikka

E

:

Espanja

F

:

Ranska

HR

:

Kroatia

I

:

Italia

CY

:

Kypros

LV

:

Latvia

LT

:

Liettua

L

:

Luxemburg

H

:

Unkari

M

:

Malta

NL

:

Alankomaat

A

:

Itävalta

PL

:

Puola

P

:

Portugali

RO

:

Romania

SLO

:

Slovenia

SK

:

Slovakia

FIN

:

Suomi

S

:

Ruotsi

| d) | kuljettajan ammattipätevyyskorttia koskevat, seuraavalla tavalla numeroidut tiedot:






  1. | haltijan sukunimi |
| --- | --- | --- |

d)

kuljettajan ammattipätevyyskorttia koskevat, seuraavalla tavalla numeroidut tiedot:

1.

haltijan sukunimi

| 2. | haltijan etunimi (etunimet) |
| --- | --- |

2.

haltijan etunimi (etunimet)

| 3. | haltijan syntymäaika ja -paikka |
| --- | --- |

3.

haltijan syntymäaika ja -paikka

| 4. | a) | myöntämispäivä |
| --- | --- | --- |

4.

a)

myöntämispäivä

| b) | viimeinen voimassaolopäivä |
| --- | --- |

b)

viimeinen voimassaolopäivä

| c) | myöntänyt viranomainen (voidaan painaa kortin kääntöpuolelle) |
| --- | --- |

c)

myöntänyt viranomainen (voidaan painaa kortin kääntöpuolelle)

| d) | numero, joka on hallinnollisia tarkoituksia varten annettu muu kuin ajokortin numero (vapaaehtoinen) |
| --- | --- |

d)

numero, joka on hallinnollisia tarkoituksia varten annettu muu kuin ajokortin numero (vapaaehtoinen)

| 5. | a) | ajokortin numero |
| --- | --- | --- |

5.

a)

ajokortin numero

| b) | kortin sarjanumero |
| --- | --- |

b)

kortin sarjanumero

| 6. | haltijan valokuva |
| --- | --- |

6.

haltijan valokuva

| 7. | haltijan allekirjoitus |
| --- | --- |

7.

haltijan allekirjoitus

| 8. | vakinainen asuinpaikka, kotipaikka tai postiosoite (vapaaehtoinen merkintä) |
| --- | --- |

8.

vakinainen asuinpaikka, kotipaikka tai postiosoite (vapaaehtoinen merkintä)

| 9. | ajoneuvoluokat, joiden osalta kuljettaja täyttää perustason ammattipätevyyttä ja jatkokoulutusta koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

9.

ajoneuvoluokat, joiden osalta kuljettaja täyttää perustason ammattipätevyyttä ja jatkokoulutusta koskevat vaatimukset;

| e) | merkintä ”Euroopan unionin malli” painettuna kuljettajan ammattipätevyyskortin myöntävän jäsenvaltion kielellä tai kielillä ja merkintä ”kuljettajan ammattipätevyyskortti” muilla Euroopan unionin virallisilla kielillä sinisellä painettuna muodostavat kuljettajan ammattipätevyyskortin taustan: | tarjeta de cualificación del conductor |
| --- | --- | --- |

e)

merkintä ”Euroopan unionin malli” painettuna kuljettajan ammattipätevyyskortin myöntävän jäsenvaltion kielellä tai kielillä ja merkintä ”kuljettajan ammattipätevyyskortti” muilla Euroopan unionin virallisilla kielillä sinisellä painettuna muodostavat kuljettajan ammattipätevyyskortin taustan:

tarjeta de cualificación del conductor

| | карта за квалификация на водача |
| --- | --- |

карта за квалификация на водача

| | osvědčení profesní způsobilosti řidiče |
| --- | --- |

osvědčení profesní způsobilosti řidiče

| | chaufføruddannelsesbevis |
| --- | --- |

chaufføruddannelsesbevis

| | Fahrerqualifizierungsnachweis |
| --- | --- |

Fahrerqualifizierungsnachweis

| | juhi pädevustunnistus |
| --- | --- |

juhi pädevustunnistus

| | δελτίο επιμόρφωσης οδηγού |
| --- | --- |

δελτίο επιμόρφωσης οδηγού

| | driver qualification card |
| --- | --- |

driver qualification card

| | carte de qualification de conducteur |
| --- | --- |

carte de qualification de conducteur

| | cárta cáilíochta tiománaí |
| --- | --- |

cárta cáilíochta tiománaí

| | kvalifikacijska kartica vozača |
| --- | --- |

kvalifikacijska kartica vozača

| | carta di qualificazione del conducente |
| --- | --- |

carta di qualificazione del conducente

| | vadītāja kvalifikācijas apliecība |
| --- | --- |

vadītāja kvalifikācijas apliecība

| | vairuotojo kvalifikacinė kortelė |
| --- | --- |

vairuotojo kvalifikacinė kortelė

| | gépjárművezetői képesítési igazolvány |
| --- | --- |

gépjárművezetői képesítési igazolvány

| | karta ta’ kwalifika tas-sewwieq |
| --- | --- |

karta ta’ kwalifika tas-sewwieq

| | kwalificatiekaart bestuurder |
| --- | --- |

kwalificatiekaart bestuurder

| | karta kwalifikacji kierowcy |
| --- | --- |

karta kwalifikacji kierowcy

| | carta de qualificação de motorista |
| --- | --- |

carta de qualificação de motorista

| | cartelă de pregătire profesională a conducătorului auto |
| --- | --- |

cartelă de pregătire profesională a conducătorului auto

| | kvalifikačná karta vodiča |
| --- | --- |

kvalifikačná karta vodiča

| | kartica o usposobljenosti voznika |
| --- | --- |

kartica o usposobljenosti voznika

| | kuljettajan ammattipätevyyskortti |
| --- | --- |

kuljettajan ammattipätevyyskortti

| | yrkeskompetensbevis för förare |
| --- | --- |

yrkeskompetensbevis för förare

| f) | viitevärit:






  — | sininen: Pantone Reflex blue |
| --- | --- | --- |

f)

viitevärit:

—

sininen: Pantone Reflex blue

| — | keltainen: Pantone yellow |
| --- | --- |

—

keltainen: Pantone yellow

Kääntöpuolella on oltava:

| a) | 9. | ajoneuvoluokat, joiden osalta kuljettaja täyttää perustason ammattipätevyyttä ja jatkokoulutusta koskevat vaatimukset; |
| --- | --- | --- |

a)

9.

ajoneuvoluokat, joiden osalta kuljettaja täyttää perustason ammattipätevyyttä ja jatkokoulutusta koskevat vaatimukset;

| 10. | direktiivin 2006/126/EY liitteessä I säädetty yhdenmukaistettu unionin koodi 95; |
| --- | --- |

10.

direktiivin 2006/126/EY liitteessä I säädetty yhdenmukaistettu unionin koodi 95;

| 11. | tila hallintoa varten tarvittaville tai liikenneturvallisuuteen liittyville tiedoille, jotka kuljettajan ammattipätevyyskortin myöntänyt jäsenvaltio mahdollisesti lisää (vapaaehtoinen merkintä). Jos merkintä liittyy tässä liitteessä määriteltyihin tietoihin, merkinnän eteen lisätään vastaavan kohdan numero; |
| --- | --- |

11.

tila hallintoa varten tarvittaville tai liikenneturvallisuuteen liittyville tiedoille, jotka kuljettajan ammattipätevyyskortin myöntänyt jäsenvaltio mahdollisesti lisää (vapaaehtoinen merkintä). Jos merkintä liittyy tässä liitteessä määriteltyihin tietoihin, merkinnän eteen lisätään vastaavan kohdan numero;

| b) | kuljettajan ammattipätevyyskortin sivuilla 1 ja 2 olevien numerokohtien (ainakin kohtien 1, 2, 3, 4 a, 4 b, 4 c, 5 a, 5 b ja 10) selitykset. |
| --- | --- |

b)

kuljettajan ammattipätevyyskortin sivuilla 1 ja 2 olevien numerokohtien (ainakin kohtien 1, 2, 3, 4 a, 4 b, 4 c, 5 a, 5 b ja 10) selitykset.

Jos jäsenvaltio haluaa tehdä tällaiset merkinnät kansallisella kielellä, joka on muu kuin bulgaria, englanti, espanja, hollanti, italia, kreikka, kroaatti, latvia, liettua, malta, portugali, puola, ranska, romania, ruotsi, saksa, slovakki, sloveeni, suomi. tanska, tšekki, unkari tai viro, sen on laadittava kuljettajan ammattipätevyyskortti kaksikielisenä käyttäen myös jotakin mainituista kielistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän liitteen muiden säännösten soveltamista.

3.   Turvallisuus, mukaan lukien tietosuoja

Kuljettajan ammattipätevyyskortin osatekijöillä pyritään estämään kaikenlainen väärentäminen tai kuljettajan ammattipätevyyskortin käsittely ja havaitsemaan niiden yritykset.

Jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että kuljettajan ammattipätevyyskortin turvataso vastaa vähintään ajokortin turvatasoa.

4.   Erityissäännökset

Jäsenvaltiot voivat komissiota kuultuaan lisätä korttiin värejä tai merkintöjä, kuten viivakoodin, kansallisia tunnuksia ja turvallisuutta lisääviä ominaisuuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän liitteen muiden säännösten soveltamista.

Ammattipätevyyskorttien vastavuoroisen tunnustamisen vuoksi viivakoodi saa sisältää ainoastaan ne tiedot, jotka jo ovat näkyvissä kortissa tai jotka ovat tarpeellisia kortin myöntämismenettelyssä.

5.   Siirtymäsäännökset

Kuljettajan ammattipätevyyskortit, jotka on myönnetty ennen 23 päivää toukokuuta 2020, ovat voimassa niiden päättymispäivään asti.

6.   Kuljettajan ammattipätevyyskorttia varten vahvistettu Euroopan unionin malli

Image 1

---

LIITE III

VASTAAVUUSTAULUKKO VIITTAUKSISTA TIETTYIHIN AJOKORTTILUOKKIIN

| Viittaus tässä direktiivissä | Viittaus direktiivissä 2006/126/EY |
| --- | --- |
| C + E | CE |
| C1 + E | C1E |
| D + E | DE |
| D1 + E | D1E |

Viittaus tässä direktiivissä

Viittaus direktiivissä 2006/126/EY

C + E

CE

C1 + E

C1E

D + E

DE

D1 + E

D1E

---

LIITE IV

A osa

Kumottu direktiivi ja luettelo sen muutoksista

(14 artiklassa tarkoitetut)

| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/59/EY
  (EUVL L 226, 10.9.2003, s. 4). | |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 2004/66/EY
  (EUVL L 168, 1.5.2004, s. 35). | Ainoastaan liitteessä oleva IV.2 kohta |
| Neuvoston direktiivi 2006/103/EY
  (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 344). | Ainoastaan liitteessä oleva A.6 kohta |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1137/2008
  (EUVL L 311, 21.11.2008, s. 1). | Ainoastaan liitteessä oleva 9.11 kohta |
| Neuvoston direktiivi 2013/22/EU
  (EUVL L 158, 10.6.2013, s. 356). | Ainoastaan liitteessä oleva A.4 kohta |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/645
  (EUVL L 112, 2.5.2018, s. 29). | Ainoastaan 1 artikla ja liite |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1243
  (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 241). | Ainoastaan liitteessä olevan IX osan 5 kohta |

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/59/EY

(EUVL L 226, 10.9.2003, s. 4).

Neuvoston direktiivi 2004/66/EY

(EUVL L 168, 1.5.2004, s. 35).

Ainoastaan liitteessä oleva IV.2 kohta

Neuvoston direktiivi 2006/103/EY

(EUVL L 363, 20.12.2006, s. 344).

Ainoastaan liitteessä oleva A.6 kohta

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1137/2008

(EUVL L 311, 21.11.2008, s. 1).

Ainoastaan liitteessä oleva 9.11 kohta

Neuvoston direktiivi 2013/22/EU

(EUVL L 158, 10.6.2013, s. 356).

Ainoastaan liitteessä oleva A.4 kohta

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/645

(EUVL L 112, 2.5.2018, s. 29).

Ainoastaan 1 artikla ja liite

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1243

(EUVL L 198, 25.7.2019, s. 241).

Ainoastaan liitteessä olevan IX osan 5 kohta

B osa

Osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamista ja soveltamista koskevat määräajat

(14 artiklassa tarkoitetut)

| Direktiivi | Määräpäivä saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä | Soveltamispäivä |
| --- | --- | --- |
| 2003/59/EY | 10 päivä syyskuuta 2006 | 10 päivä syyskuuta 2008 luokkiin D1, D1+E, D ja D+E kuuluvien ajoneuvojen kuljettamiseen tarvittavan ammattipätevyyden osalta
  10 päivä syyskuuta 2009 luokkiin C1, C1+E, C ja C+E kuuluvien ajoneuvojen kuljettamiseen tarvittavan ammattipätevyyden osalta |
| (EU) 2018/645 | 23 päivä toukokuuta 2020, lukuun ottamatta 1 artiklan 6 alakohtaa
  23 päivä toukokuuta 2021 1 artiklan 6 alakohdan osalta | |

Direktiivi

Määräpäivä saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä

Soveltamispäivä

2003/59/EY

10 päivä syyskuuta 2006

10 päivä syyskuuta 2008 luokkiin D1, D1+E, D ja D+E kuuluvien ajoneuvojen kuljettamiseen tarvittavan ammattipätevyyden osalta

10 päivä syyskuuta 2009 luokkiin C1, C1+E, C ja C+E kuuluvien ajoneuvojen kuljettamiseen tarvittavan ammattipätevyyden osalta

(EU) 2018/645

23 päivä toukokuuta 2020, lukuun ottamatta 1 artiklan 6 alakohtaa

23 päivä toukokuuta 2021 1 artiklan 6 alakohdan osalta

---

LIITE V

VASTAAVUUSTAULUKKO

| Direktiivi 2003/59/EY | Tämä direktiivi |
| --- | --- |
| 1–7 artikla | 1–7 artikla |
| 8 artiklan 1 kohta | 8 artiklan 1 kohta |
| 8 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale ja a alakohta | 8 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 8 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohta | – |
| 8 artiklan 2 kohdan toinen alakohta | 8 artiklan 2 kohdan toinen alakohta |
| 8 artiklan 3, 4 ja 5 kohta | 8 artiklan 3, 4 ja 5 kohta |
| 9 ja 10 artikla | 9 ja 10 artikla |
| 10 a artikla | 11 artikla |
| 11 artikla | 12 artikla |
| 11 a artikla | 13 artikla |
| 13 artikla | – |
| 14 artikla | – |
| 15 artikla | 14 artikla |
| 16 artikla | 15 artikla |
| 17 artikla | 16 artikla |
| Liite I | Liite I |
| Liite II | Liite II |
| Liite III | Liite III |
| – | Liite IV |
| – | Liite V |

Direktiivi 2003/59/EY

Tämä direktiivi

1–7 artikla

1–7 artikla

8 artiklan 1 kohta

8 artiklan 1 kohta

8 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale ja a alakohta

8 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

8 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohta

–

8 artiklan 2 kohdan toinen alakohta

8 artiklan 2 kohdan toinen alakohta

8 artiklan 3, 4 ja 5 kohta

8 artiklan 3, 4 ja 5 kohta

9 ja 10 artikla

9 ja 10 artikla

10 a artikla

11 artikla

11 artikla

12 artikla

11 a artikla

13 artikla

13 artikla

–

14 artikla

–

15 artikla

14 artikla

16 artikla

15 artikla

17 artikla

16 artikla

Liite I

Liite I

Liite II

Liite II

Liite III

Liite III

–

Liite IV

–

Liite V

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 23.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 330/70 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 330/70

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/2562,

annettu 24 päivänä lokakuuta 2022,

Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Thaimaan kuningaskunnan välisen kokonaisvaltaista kumppanuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 209 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto valtuutti 25 päivänä marraskuuta 2004 komission aloittamaan Thaimaan kanssa neuvottelut Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Thaimaan kuningaskunnan kokonaisvaltaista kumppanuutta ja yhteistyötä koskevasta puitesopimuksesta, jäljempänä ’sopimus’. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto valtuutti 25 päivänä marraskuuta 2004 komission aloittamaan Thaimaan kanssa neuvottelut Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Thaimaan kuningaskunnan kokonaisvaltaista kumppanuutta ja yhteistyötä koskevasta puitesopimuksesta, jäljempänä ’sopimus’.

| (2) | Sopimusneuvottelut saatettiin menestyksekkäästi päätökseen parafoimalla sopimus 2 päivänä syyskuuta 2022 Brysselissä. |
| --- | --- |

(2)

Sopimusneuvottelut saatettiin menestyksekkäästi päätökseen parafoimalla sopimus 2 päivänä syyskuuta 2022 Brysselissä.

| (3) | Sopimus vahvistaa yhteistyötä useilla politiikan aloilla, mukaan lukien ihmisoikeudet, joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen, terrorismin, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta, kauppa, muuttoliike, ympäristö, energia, ilmastonmuutos, liikenne, tiede ja teknologia, työllisyys- ja sosiaaliasiat, koulutus ja maatalous. |
| --- | --- |

(3)

Sopimus vahvistaa yhteistyötä useilla politiikan aloilla, mukaan lukien ihmisoikeudet, joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen, terrorismin, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta, kauppa, muuttoliike, ympäristö, energia, ilmastonmuutos, liikenne, tiede ja teknologia, työllisyys- ja sosiaaliasiat, koulutus ja maatalous.

| (4) | Sopimus olisi allekirjoitettava unionin puolesta sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin. |
| --- | --- |

(4)

Sopimus olisi allekirjoitettava unionin puolesta sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin.

| (5) | Koska tätä sopimusta on tarpeen soveltaa ennen sen voimaantuloa jäsenvaltioiden ratifioinnin jälkeen, sopimuksen tiettyjä määräyksiä olisi sovellettava sen voimaantuloa varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamiseen asti väliaikaisesti, |
| --- | --- |

(5)

Koska tätä sopimusta on tarpeen soveltaa ennen sen voimaantuloa jäsenvaltioiden ratifioinnin jälkeen, sopimuksen tiettyjä määräyksiä olisi sovellettava sen voimaantuloa varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamiseen asti väliaikaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Annetaan lupa allekirjoittaa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Thaimaan kuningaskunnan välinen kumppanuutta ja yhteistyötä koskeva puitesopimus, jäljempänä ’sopimus’, unionin puolesta sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen (1).

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta.

3 artikla

Sopimuksen seuraavia osia sovelletaan sen voimaantuloa varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamiseen asti väliaikaisesti (2) unionin ja Thaimaan kuningaskunnan välillä sopimuksen 59 artiklan mukaisesti ja edellyttäen, että siinä määrätyt ilmoitukset on annettu, vain siltä osin kuin ne kattavat unionin toimivaltaan kuuluvia kysymyksiä, mukaan lukien kysymykset, jotka kuuluvat unionin toimivaltaan määritellä ja toteuttaa yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa:

| — | I osasto |
| --- | --- |

—

I osasto

| — | II osasto |
| --- | --- |

—

II osasto

| — | III osasto |
| --- | --- |

—

III osasto

| — | IV osasto: 20, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 28 ja 29 artikla |
| --- | --- |

—

IV osasto: 20, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 28 ja 29 artikla

| — | V osasto: 30, 31, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48 ja 49 artikla |
| --- | --- |

—

V osasto: 30, 31, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48 ja 49 artikla

| — | VI osasto |
| --- | --- |

—

VI osasto

| — | VII osasto |
| --- | --- |

—

VII osasto

| — | VIII osasto |
| --- | --- |

—

VIII osasto

| — | Yhteinen julistus 5 artiklasta |
| --- | --- |

—

Yhteinen julistus 5 artiklasta

| — | Yhteinen julistus 23 artiklasta. |
| --- | --- |

—

Yhteinen julistus 23 artiklasta.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 24 päivänä lokakuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  Ks. tämän virallisen lehden s. 72

1

(2)  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee päivän, josta alkaen sopimuksen osia sovelletaan väliaikaisesti, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

---

| 23.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 330/72 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 330/72

---

Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Thaimaan kuningaskunnan välinen kokonaisvaltaista kumppanuutta ja yhteistyötä koskeva

PUITESOPIMUS

EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’EU’,

sekä

BELGIAN KUNINGASKUNTA,

BULGARIAN TASAVALTA,

TŠEKIN TASAVALTA,

TANSKAN KUNINGASKUNTA,

SAKSAN LIITTOTASAVALTA,

VIRON TASAVALTA,

IRLANTI,

HELLEENIEN TASAVALTA,

ESPANJAN KUNINGASKUNTA,

RANSKAN TASAVALTA,

KROATIAN TASAVALTA,

ITALIAN TASAVALTA,

KYPROKSEN TASAVALTA,

LATVIAN TASAVALTA,

LIETTUAN TASAVALTA,

LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA,

UNKARI,

MALTAN TASAVALTA,

ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA,

ITÄVALLAN TASAVALTA,

PUOLAN TASAVALTA,

PORTUGALIN TASAVALTA,

ROMANIA,

SLOVENIAN TASAVALTA,

SLOVAKIAN TASAVALTA,

SUOMEN TASAVALTA,

RUOTSIN KUNINGASKUNTA,

jotka ovat Euroopan unionin jäsenvaltioita,

jäljempänä ’jäsenvaltiot’,

sekä

THAIMAAN KUNINGASKUNTA, jäljempänä ’Thaimaa’,

jäljempänä ’osapuolet’, jotka

OTTAVAT HUOMIOON osapuolten perinteiset ystävällismieliset suhteet sekä niitä yhdistävät läheiset historialliset, poliittiset ja taloudelliset siteet,

KATSOVAT, että osapuolten keskinäisten suhteiden kokonaisvaltaisuus on erityisen tärkeää,

VAHVISTAVAT sitoutumisensa demokratian periaatteisiin sekä ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin sellaisina kuin ne vahvistetaan Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 10 päivänä joulukuuta 1948 hyväksymässä ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja muissa asiaankuuluvissa kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa,

VAHVISTAVAT sitoutumisensa oikeusvaltion ja hyvän hallintotavan periaatteisiin ja toiveensa lisätä kansojensa taloudellista ja sosiaalista edistymistä ottaen huomioon ympäristönsuojelun vaatimukset ja kestävän kehityksen periaatteet sekä 25 päivänä syyskuuta 2015 annetulla YK:n yleiskokouksen päätöslauselmalla 70/1 hyväksytyn kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman,

TUNNUSTAVAT, että Thaimaa on kehittyvä maa, ja ottavat huomioon osapuolten kehityserot,

TUNNUSTAVAT tarpeen edistää asesulun ja aseistariisunnan käsitteitä ja tavoitteita asiaa koskevien kansainvälisten ja alueellisten asiakirjojen avulla joukkotuhoaseiden aiheuttaman vaaran torjumiseksi. YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 (2004) yksimielinen hyväksyminen korostaa koko kansainvälisen yhteisön sitoutumista tällaisten aseiden leviämisen estämiseen. Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen strategian, ja Euroopan unionin neuvosto hyväksyi 17 päivänä marraskuuta 2003 EU:n toimintalinjaksi asesulkupolitiikan huomioon ottamisen EU:n suhteissa kolmansiin maihin. Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) jäsenenä Thaimaa on Bangkokissa 15 päivänä joulukuuta 1995 allekirjoitetun Kaakkois-Aasian ydinaseetonta vyöhykettä koskevan sopimuksen perustajajäsen,

TOTEAVAT, että osapuolet tunnustavat aseistariisunnan, asevalvonnan, rauhan ja turvallisuuden sekä kehityksen väliset yhteydet ja että osapuolten tiiviimpi yhteistyö asiaankuuluvien kansainvälisten asiakirjojen täytäntöönpanon edistämiseksi voi edistää YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden ja turvallisemman maailman saavuttamista,

TOTEAVAT, että osapuolet pitävät terrorismia uhkana maailmanlaajuiselle turvallisuudelle ja haluavat tehostaa vuoropuheluaan ja yhteistyötään terrorismin torjunnassa asiaa koskevien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien ja erityisesti YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1373 (2001) mukaisesti, ja vahvistavat, että kaikkien ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion kunnioittaminen ovat terrorismin torjunnan perusta,

VAHVISTAVAT, että vakavimmat koko kansainvälistä yhteisöä koskettavat rikokset eivät saa jäädä rankaisematta ja että niitä koskevien syytteiden tosiasiallinen nostaminen on varmistettava toteuttamalla kansallisen tason toimenpiteitä ja tehostamalla maailmanlaajuista yhteistyötä,

VAHVISTAVAT pyrkivänsä päättäväisesti torjumaan kansainvälistä yhteisöä koskettavia vakavia rikoksia,

TUNNUSTAVAT Euroopan talousyhteisön sekä Kaakkois-Aasian järjestön jäsenvaltioiden Indonesian, Malesian, Filippiinien, Singaporen ja Thaimaan välisen 7 päivänä maaliskuuta 1980 Kuala Lumpurissa allekirjoitetun yhteistyösopimuksen ja siihen myöhemmin lisättyjen liittymispöytäkirjojen tärkeyden,

KATSOVAT, että on tärkeää lujittaa osapuolten nykyisiä suhteita niiden keskinäisen yhteistyön lisäämiseksi, ja haluavat yhdessä vakiinnuttaa, syventää ja monipuolistaa suhteitaan yhteistä etua koskevilla aloilla, ottaen huomioon itsemääräämisoikeuden, tasavertaisuuden, syrjimättömyyden ja luonnonympäristön kunnioittamisen periaatteet sekä yhteisen edun,

TUNNUSTAVAT, että osapuolet pyrkivät molemmat resurssitehokkaaseen, osallistavaan, innovatiiviseen, nettopäästöttömään ja vihreään talouteen ja että jakamalla kokemuksia niiden omien politiikkojen täytäntöönpanosta voidaan parantaa niiden tuloksia ja nopeuttaa YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista,

ILMAISEVAT täyden sitoutumisensa kestävän kehityksen edistämiseen sen kaikkien ulottuvuuksien suhteen, mukaan lukien ympäristönsuojelu ja tehokas yhteistyö ilmastonmuutoksen torjumiseksi, Rio de Janeirossa 9 päivänä toukokuuta 1992 hyväksytyn ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja Pariisissa 12 päivänä joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen tehokas täytäntöönpano, sekä kansainvälisesti tunnustettujen sosiaali- ja työnormien tehokkaaseen edistämiseen ja täytäntöönpanoon,

TAKAAVAT tältä osin, että ketään ei jätetä jälkeen,

KOROSTAVAT, että on tärkeää syventää suhteita ja yhteistyötä sellaisilla aloilla kuin muuttoliike,

VAHVISTAVAT toiveensa lisätä osapuolten välistä yhteistyötä yhteisten arvojen ja yhteisen edun pohjalta ja sopusoinnussa alueellisesti toteutettujen toimien kanssa,

TUNNUSTAVAT, että osapuolet pitävät tärkeinä etenkin Marrakeshissa 15 päivänä huhtikuuta 1994 tehtyyn Maailman kauppajärjestön (WTO) perustamissopimukseen (WTO:n perustamissopimus) sisältyviä kansainvälistä kauppaa koskevia periaatteita ja sääntöjä sekä tarvetta soveltaa niitä avoimesti ja syrjimättömästi,

PANEVAT MERKILLE, että jos osapuolet päättäisivät tehdä tämän sopimuksen puitteissa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alaa koskevia erillissopimuksia, joita EU tekee Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston nojalla, tällaisten tulevaisuudessa tehtävien erillissopimusten määräykset eivät sitoisi Irlantia, ellei EU samanaikaisesti Irlannin kanssa ilmoita Thaimaalle Irlannin aiempien kahdenvälisten suhteiden osalta, että tällaiset tulevaisuudessa tehtävät erillissopimukset sitovat Irlantia EU:n osana Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan N:o 21 mukaisesti. Vastaavasti tämän sopimuksen täytäntöön panemiseksi edellä mainitun osaston nojalla myöhemmin toteutettavat EU:n sisäiset toimenpiteet eivät sitoisi Irlantia, jos se ei ole ilmoittanut haluavansa osallistua tällaisiin toimenpiteisiin tai hyväksyä ne pöytäkirjan N:o 21 mukaisesti. PANEVAT MERKILLE myös sen, että tällaiset tulevaisuudessa tehtävät erillissopimukset tai myöhemmin toteutettavat EU:n sisäiset toimenpiteet kuuluvat kyseisiin perussopimuksiin liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan N:o 22 soveltamisalaan,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

I OSASTO

LUONNE JA SOVELTAMISALA

1 artikla

Yleiset periaatteet

1.   Demokratian periaatteiden, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen, sellaisina kuin ne vahvistetaan ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja muissa asiaankuuluvissa kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa, sekä oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen ovat osapuolten sisäpolitiikan ja kansainvälisen politiikan perusta ja olennainen osa tätä sopimusta.

2.   Osapuolet vahvistavat sitoumuksensa edistää kestävää kehitystä sen kaikkien ulottuvuuksien suhteen, tehdä yhteistyötä ilmastonmuutoksen ja globalisaation aiheuttamiin haasteisiin vastaamiseksi ja edistää kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaa.

3.   Osapuolet vahvistavat sitoumuksensa avun tuloksellisuudesta vuonna 2005 annettuun Pariisin julistukseen ja sopivat vahvistavansa yhteistyötä kehityksen edistämiseksi.

4.   Osapuolet vahvistavat sitoutumisensa hyvän hallintotavan periaatteisiin ja korruption torjumiseen kaikilla tasoilla ottaen erityisesti huomioon kansainväliset velvoitteensa.

5.   Osapuolet sopivat, että kaikissa tähän sopimukseen perustuvissa yhteistyötoimissa otetaan huomioon molempien osapuolten tarpeet ja valmiudet.

2 artikla

Yhteistyön tavoitteet

Osapuolet sopivat vakiintuneen kumppanuutensa pohjalta tulevaisuuteen suuntautuvasta suhteesta, joka on entistä jäsennellympi ja strategisempi ja joka pohjautuu yhteisiin arvoihin ja yhteistä etua koskeviin kysymyksiin, ja sitoutuvat käymään kattavaa vuoropuhelua ja edistämään yhteistyötään kaikilla yhteistä etua koskevilla aloilla. Niiden pyrkimyksenä on erityisesti

| a) | edistää kahden- tai monenvälistä yhteistyötä kaikilla asiaankuuluvilla alueellisen ja kansainvälisen tason foorumeilla ja kaikissa asiaankuuluvissa alueellisissa ja kansainvälisissä järjestöissä, jotka käsittelevät tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia kysymyksiä; |
| --- | --- |

a)

edistää kahden- tai monenvälistä yhteistyötä kaikilla asiaankuuluvilla alueellisen ja kansainvälisen tason foorumeilla ja kaikissa asiaankuuluvissa alueellisissa ja kansainvälisissä järjestöissä, jotka käsittelevät tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia kysymyksiä;

| b) | käynnistää yhteistyö joukkotuhoaseiden leviämisen estämiseksi; |
| --- | --- |

b)

käynnistää yhteistyö joukkotuhoaseiden leviämisen estämiseksi;

| c) | käynnistää vuoropuhelu kansainvälistä yhteisöä koskettavista vakavista rikoksista; |
| --- | --- |

c)

käynnistää vuoropuhelu kansainvälistä yhteisöä koskettavista vakavista rikoksista;

| d) | käynnistää yhteistyö terrorismin ja kansainvälisen rikollisuuden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; |
| --- | --- |

d)

käynnistää yhteistyö terrorismin ja kansainvälisen rikollisuuden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi;

| e) | varmistaa edellytykset osapuolten välisille kaupalle ja investoinneille ja edistää niiden kasvua ja kehitystä molemminpuolisen edun mukaisesti ja varmistaen WTO:n periaatteiden ja sääntöjen noudattamisen tavalla, joka tukee kestävän kehityksen tavoitetta ja edistää kestäviä toimitusketjuja ja vastuullisia liiketoimintakäytäntöjä; |
| --- | --- |

e)

varmistaa edellytykset osapuolten välisille kaupalle ja investoinneille ja edistää niiden kasvua ja kehitystä molemminpuolisen edun mukaisesti ja varmistaen WTO:n periaatteiden ja sääntöjen noudattamisen tavalla, joka tukee kestävän kehityksen tavoitetta ja edistää kestäviä toimitusketjuja ja vastuullisia liiketoimintakäytäntöjä;

| f) | käynnistää yhteistyö kaikilla kauppaan ja investointeihin liittyvillä yhteistä etua koskevilla aloilla WTO:n periaatteiden ja sääntöjen täytäntöönpanon edistämiseksi, kestävien kauppa- ja investointivirtojen helpottamiseksi sekä kaupan ja investointien esteiden ehkäisemiseksi ja poistamiseksi EU:n ja ASEANin nykyisten ja tulevien aloitteiden ja kestävän kehityksen mukaisesti ja niitä täydentäen ja edistäen; |
| --- | --- |

f)

käynnistää yhteistyö kaikilla kauppaan ja investointeihin liittyvillä yhteistä etua koskevilla aloilla WTO:n periaatteiden ja sääntöjen täytäntöönpanon edistämiseksi, kestävien kauppa- ja investointivirtojen helpottamiseksi sekä kaupan ja investointien esteiden ehkäisemiseksi ja poistamiseksi EU:n ja ASEANin nykyisten ja tulevien aloitteiden ja kestävän kehityksen mukaisesti ja niitä täydentäen ja edistäen;

| g) | käynnistää yhteistyö vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla, mukaan lukien oikeusvaltioperiaate ja oikeudellinen yhteistyö, henkilötietojen suoja, muuttoliike sekä rahanpesun, järjestäytyneen rikollisuuden ja laittomien huumausaineiden torjunta; |
| --- | --- |

g)

käynnistää yhteistyö vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla, mukaan lukien oikeusvaltioperiaate ja oikeudellinen yhteistyö, henkilötietojen suoja, muuttoliike sekä rahanpesun, järjestäytyneen rikollisuuden ja laittomien huumausaineiden torjunta;

| h) | käynnistää yhteistyö kaikilla muilla yhteistä etua koskevilla aloilla, joita ovat erityisesti makrotalouspolitiikka ja rahoituslaitokset, kehityssuunnittelu, verotusalan hyvä hallintotapa, korruption torjunta, yritysten yhteiskuntavastuu, teollisuuspolitiikka, mikroyritykset ja pienet ja keskisuuret yritykset (mikro- ja pk-yritykset), tietoyhteiskunta, tiede, teknologia ja innovointi, vähähiilinen talous, kiertotalous ja vihreä talous, biotalous, ilmastonmuutos, energia, liikenne, tutkimus ja kehitys, koulutus, kulttuuri, matkailu, ihmisoikeudet, sukupuolten tasa-arvo, ympäristö ja luonnonvarat, maatalous ja maaseudun kehittäminen, terveys, tilastot, osaamisyhteiskunta, elintarviketurvallisuus, kasvinsuojelu ja eläinlääkintä, työllisyys- ja sosiaaliasiat; |
| --- | --- |

h)

käynnistää yhteistyö kaikilla muilla yhteistä etua koskevilla aloilla, joita ovat erityisesti makrotalouspolitiikka ja rahoituslaitokset, kehityssuunnittelu, verotusalan hyvä hallintotapa, korruption torjunta, yritysten yhteiskuntavastuu, teollisuuspolitiikka, mikroyritykset ja pienet ja keskisuuret yritykset (mikro- ja pk-yritykset), tietoyhteiskunta, tiede, teknologia ja innovointi, vähähiilinen talous, kiertotalous ja vihreä talous, biotalous, ilmastonmuutos, energia, liikenne, tutkimus ja kehitys, koulutus, kulttuuri, matkailu, ihmisoikeudet, sukupuolten tasa-arvo, ympäristö ja luonnonvarat, maatalous ja maaseudun kehittäminen, terveys, tilastot, osaamisyhteiskunta, elintarviketurvallisuus, kasvinsuojelu ja eläinlääkintä, työllisyys- ja sosiaaliasiat;

| i) | lisätä osapuolten osallistumista osa-alueellisiin, alueellisiin ja kolmenvälisiin yhteistyöohjelmiin, joihin toinen osapuoli voi osallistua; |
| --- | --- |

i)

lisätä osapuolten osallistumista osa-alueellisiin, alueellisiin ja kolmenvälisiin yhteistyöohjelmiin, joihin toinen osapuoli voi osallistua;

| j) | lisätä osapuolten merkitystä ja näkyvyyttä toistensa alueilla erilaisin keinoin, mukaan lukien kulttuurivaihto, tieto- ja viestintätekniikan käyttö ja koulutus; |
| --- | --- |

j)

lisätä osapuolten merkitystä ja näkyvyyttä toistensa alueilla erilaisin keinoin, mukaan lukien kulttuurivaihto, tieto- ja viestintätekniikan käyttö ja koulutus;

| k) | edistää kansalaisten keskinäistä ymmärtämystä erilaisten valtiosta riippumattomien tahojen, kuten ajatushautomoiden, akateemisten yhteisöjen, kansalaisyhteiskunnan ja viestimien, yhteistyöllä seminaarien, konferenssien, nuorisotoiminnan, kyberavaruushankkeiden, koulutusten, vaihtojen ja muun toiminnan muodossa. |
| --- | --- |

k)

edistää kansalaisten keskinäistä ymmärtämystä erilaisten valtiosta riippumattomien tahojen, kuten ajatushautomoiden, akateemisten yhteisöjen, kansalaisyhteiskunnan ja viestimien, yhteistyöllä seminaarien, konferenssien, nuorisotoiminnan, kyberavaruushankkeiden, koulutusten, vaihtojen ja muun toiminnan muodossa.

3 artikla

Joukkotuhoaseet

1.   Osapuolet katsovat, että joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviäminen niin valtiollisille kuin valtioista riippumattomillekin toimijoille on yksi vakavimmista kansainvälisen vakauden ja turvallisuuden uhkatekijöistä. Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä ja osallistuvansa toimiin joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviämisen estämiseksi noudattamalla kaikilta osin nykyisiä kansainvälisistä aseistariisunta- ja asesulkusopimuksista johtuvia velvoitteitaan ja muita asiaa koskevia YK:hon liittyviä kansainvälisiä velvoitteita, mukaan lukien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat, ja panemalla ne kansallisella tasolla täytäntöön. Osapuolet sopivat, että tämä määräys on yksi tämän sopimuksen olennaisista osista.

2.   Osapuolet sopivat myös tekevänsä yhteistyötä ja osallistuvansa joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviämisen estämiseen ja kansainvälisten aseistariisuntasopimusten täytäntöönpanon edistämiseen

| a) | toteuttamalla toimia kaikkiin muihin asiaa koskeviin kansainvälisiin sopimuksiin liittymiseksi ja niiden panemiseksi kaikilta osin täytäntöön; |
| --- | --- |

a)

toteuttamalla toimia kaikkiin muihin asiaa koskeviin kansainvälisiin sopimuksiin liittymiseksi ja niiden panemiseksi kaikilta osin täytäntöön;

| b) | tehostamalla kansallista vientivalvontaa ja valvomalla joukkotuhoaseisiin liittyvien tuotteiden vientiä ja kauttakulkua, mukaan lukien tarvittaessa joukkotuhoaseisiin liittyvän kaksikäyttöteknologian loppukäytön valvonta, tehokkain oikeudellisin tai hallinnollisin täytäntöönpanokeinoin, joihin sisältyvät vientivalvonnan laiminlyöntiin liittyvät tehokkaat seuraamukset ja ennaltaehkäisevät toimenpiteet, myös erityisesti yhteistyön ja valmiuksien kehittämisen avulla, omien kansainvälisten velvoitteidensa mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

tehostamalla kansallista vientivalvontaa ja valvomalla joukkotuhoaseisiin liittyvien tuotteiden vientiä ja kauttakulkua, mukaan lukien tarvittaessa joukkotuhoaseisiin liittyvän kaksikäyttöteknologian loppukäytön valvonta, tehokkain oikeudellisin tai hallinnollisin täytäntöönpanokeinoin, joihin sisältyvät vientivalvonnan laiminlyöntiin liittyvät tehokkaat seuraamukset ja ennaltaehkäisevät toimenpiteet, myös erityisesti yhteistyön ja valmiuksien kehittämisen avulla, omien kansainvälisten velvoitteidensa mukaisesti;

| c) | edistämällä seuraavien sopimusten kokonaisvaltaista ja tehokasta täytäntöönpanoa: Lontoossa, Moskovassa ja Washingtonissa 1 päivänä heinäkuuta 1968 allekirjoitettu ydinsulkusopimus, joka on maailmanlaajuisen ydinsulku- ja aseistariisuntajärjestelmän kulmakivi ja tärkeä tekijä, kun pyritään kehittämään ydinenergiasovelluksia rauhanomaisiin tarkoituksiin, Lontoossa, Moskovassa ja Washingtonissa 10 päivänä huhtikuuta 1972 allekirjoitettu yleissopimus bakteriologisten (biologisten) ja toksiiniaseiden kehittämisen, tuottamisen ja varastoimisen kieltämiseksi ja niiden hävittämiseksi (BTWC)) ja Pariisissa ja New Yorkissa 13 päivänä tammikuuta 1993 allekirjoitettu kemiallisten aseiden kehittämisen, tuotannon, varastoinnin ja käytön kieltämistä sekä niiden hävittämistä koskeva yleissopimus (CWC); |
| --- | --- |

c)

edistämällä seuraavien sopimusten kokonaisvaltaista ja tehokasta täytäntöönpanoa: Lontoossa, Moskovassa ja Washingtonissa 1 päivänä heinäkuuta 1968 allekirjoitettu ydinsulkusopimus, joka on maailmanlaajuisen ydinsulku- ja aseistariisuntajärjestelmän kulmakivi ja tärkeä tekijä, kun pyritään kehittämään ydinenergiasovelluksia rauhanomaisiin tarkoituksiin, Lontoossa, Moskovassa ja Washingtonissa 10 päivänä huhtikuuta 1972 allekirjoitettu yleissopimus bakteriologisten (biologisten) ja toksiiniaseiden kehittämisen, tuottamisen ja varastoimisen kieltämiseksi ja niiden hävittämiseksi (BTWC)) ja Pariisissa ja New Yorkissa 13 päivänä tammikuuta 1993 allekirjoitettu kemiallisten aseiden kehittämisen, tuotannon, varastoinnin ja käytön kieltämistä sekä niiden hävittämistä koskeva yleissopimus (CWC);

3.   Osapuolet sopivat käynnistävänsä säännöllisen vuoropuhelun 2 kohdan a–c alakohdassa tarkoitettujen elementtien täydentämiseksi ja vahvistamiseksi. Tällaista vuoropuhelua voidaan käydä alueellisesti.

4 artikla

Pienaseet ja kevyet aseet sekä muut tavanomaiset aseet

1.   Osapuolet tunnustavat, että pienaseiden ja kevyiden aseiden, myös niissä käytettävien ampumatarvikkeiden, laiton tuotanto, siirto ja liikkuminen sekä pienaseiden ja kevyiden aseiden liiallinen keskittyminen, riittämätön varastojen hallinta ja turvallisuus sekä valvomaton leviäminen, joilla on monenlaisia humanitaarisia ja sosioekonomisia seurauksia, ovat edelleenkin vakava uhka rauhalle ja kansainväliselle turvallisuudelle sekä kestävälle kehitykselle yksilötasolla ja paikallisella, kansallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla.

2.   Osapuolet sopivat noudattavansa nykyisten kansainvälisten sopimusten ja YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien mukaisia velvoitteitaan pienaseiden ja kevyiden aseiden, myös niissä käytettävien ampumatarvikkeiden, laittoman kaupan torjumiseksi sekä muiden tällä alalla sovellettavien kansainvälisten välineiden, kuten YK:n yleiskokouksen 20 päivänä heinäkuuta 2001 hyväksymän pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kaikkien osa-alueiden ehkäisemistä, torjumista ja poistamista koskevan YK:n toimintaohjelman, puitteissa antamiaan sitoumuksia ja panevansa ne kaikilta osin täytäntöön.

3.   Osapuolet tunnustavat sisäisten valvontajärjestelmien merkityksen tavanomaisten aseiden siirtämiselle kansainvälisten velvoitteidensa mukaisesti ja 2 päivänä huhtikuuta 2013 annetulla YK:n yleiskokouksen päätöslauselmalla 67/234B hyväksytyn asekauppasopimuksen tarkoituksen mukaisesti. Osapuolet tunnustavat, että tällaisen valvonnan vastuullinen soveltaminen on tärkeää, sillä se edistää kansainvälistä ja alueellista rauhaa, turvallisuutta ja vakautta, vähentää inhimillistä kärsimystä ja estää tavanomaisten aseiden tarkoituksenvastaisia siirtoja. Osapuolet sopivat lujittavansa vuoropuheluaan ja yhteistyötään vientivalvonnan alalla.

4.   Osapuolet sopivat tehostavansa yhteistyötään ja pyrkivänsä pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan ennaltaehkäisyä ja poistamista sekä tavanomaisten aseiden siirtoja ja kansallisten tuonti- ja vientivalvontajärjestelmiä koskevien toimiensa koordinointiin, täydentävyyteen ja synergiaan.

5 artikla

Kansainvälistä yhteisöä koskettavat vakavat rikokset

Osapuolet vahvistavat, että vakavimmat koko kansainvälistä yhteisöä koskettavat rikokset eivät saisi jäädä rankaisematta ja että niiden osalta olisi varmistettava syytetoimet tapauksen mukaan kansallisen tai kansainvälisen tason toimenpitein ja lisäämällä kansainvälistä yhteistyötä osapuolten lakien ja määräysten mukaisesti.

6 artikla

Yhteistyö terrorismin ehkäisemiseksi ja torjumiseksi

1.   Osapuolet vahvistavat terrorismin torjunnan tärkeyden noudattaen kaikilta osin oikeusvaltioperiaatetta ja kansainvälistä oikeutta, erityisesti 26 päivänä kesäkuuta 1945 San Franciscossa allekirjoitettua Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjaa ja asiaa koskevia YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmia, ihmisoikeuksia koskevaa oikeutta ja kansainvälistä humanitaarista oikeutta. Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä terrorismin ehkäisemiseksi ja torjumiseksi sen kaikissa muodoissa ja ilmentymissä näissä puitteissa ja ottaen huomioon 8 päivänä syyskuuta 2006 annettuun YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaan 60/288 sisältyvän YK:n maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian, sellaisena kuin se on tarkistettuna, ja 28 päivänä tammikuuta 2003 hyväksytyn ASEANin ja EU:n yhteisen julistuksen terrorismin torjunnasta.

2.   Osapuolet tekevät tällaista yhteistyötä erityisesti

| a) | panemalla kaikilta osin täytäntöön YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 1267 (1999), 1373 (2001), 1822 (2008), 2242 (2015), 2396 (2017) ja 2462 (2019) sekä muut asiaa koskevat YK:n päätöslauselmat, kansainväliset yleissopimukset ja asiakirjat; |
| --- | --- |

a)

panemalla kaikilta osin täytäntöön YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 1267 (1999), 1373 (2001), 1822 (2008), 2242 (2015), 2396 (2017) ja 2462 (2019) sekä muut asiaa koskevat YK:n päätöslauselmat, kansainväliset yleissopimukset ja asiakirjat;

| b) | vaihtamalla tietoja terroristiryhmistä ja terroristeista sekä näiden tukiverkostoista kansainvälisen oikeuden ja omien lakiensa ja määräystensä mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

vaihtamalla tietoja terroristiryhmistä ja terroristeista sekä näiden tukiverkostoista kansainvälisen oikeuden ja omien lakiensa ja määräystensä mukaisesti;

| c) | tekemällä terrorismin torjuntakeinoihin, -välineisiin ja -menetelmiin, tekniset seikat ja koulutus mukaan lukien, liittyvää yhteistyötä ja jakamalla terrorismin ehkäisyyn ja terrorismiin värväämiseen liittyviä kokemuksia; |
| --- | --- |

c)

tekemällä terrorismin torjuntakeinoihin, -välineisiin ja -menetelmiin, tekniset seikat ja koulutus mukaan lukien, liittyvää yhteistyötä ja jakamalla terrorismin ehkäisyyn ja terrorismiin värväämiseen liittyviä kokemuksia;

| d) | syventämällä yhteistyön kautta kansainvälistä yhteisymmärrystä terrorismin ja sen rahoituksen torjunnasta sekä tieto- ja viestintätekniikan väärinkäytöstä terrorismitarkoituksiin sekä pyrkimällä sopimukseen laajasta kansainvälistä terrorismia koskevasta yleissopimuksesta, jolla täydennetään nykyisiä YK:n ja muita sovellettavia kansainvälisiä terrorisminvastaisia asiakirjoja; |
| --- | --- |

d)

syventämällä yhteistyön kautta kansainvälistä yhteisymmärrystä terrorismin ja sen rahoituksen torjunnasta sekä tieto- ja viestintätekniikan väärinkäytöstä terrorismitarkoituksiin sekä pyrkimällä sopimukseen laajasta kansainvälistä terrorismia koskevasta yleissopimuksesta, jolla täydennetään nykyisiä YK:n ja muita sovellettavia kansainvälisiä terrorisminvastaisia asiakirjoja;

| e) | jakamalla parhaita toimintatapoja, jotka koskevat ihmisoikeuksien suojelua terrorismin torjunnassa. |
| --- | --- |

e)

jakamalla parhaita toimintatapoja, jotka koskevat ihmisoikeuksien suojelua terrorismin torjunnassa.

II OSASTO

KAHDENVÄLINEN, ALUEELLINEN JA KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ

7 artikla

Yhteistyö alueellisissa ja kansainvälisissä järjestöissä

1.   Osapuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä ja vaihtamaan näkemyksiä alueellisen ja kansainvälisen tason foorumeilla ja järjestöissä, etenkin YK:ssa ja sen erityisjärjestöissä ja -virastoissa, mukaan lukien Kansainvälinen työjärjestö (ILO), ja ASEANin ja EU:n vuoropuhelusuhteet erityisesti ASEANin ja EU:n strategisen kumppanuuden, ASEANin alueellisen foorumin (ARF) ja Aasia–Eurooppa-kokouksen (ASEM) yhteydessä.

2.   Osapuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä ja vaihtamaan näkemyksiä talouskysymyksistä ja muista niihin liittyvistä kysymyksistä alueellisen ja kansainvälisen tason foorumeilla ja järjestöissä, mukaan lukien muun muassa ASEM, YK:n kauppa- ja kehityskonferenssi ja Maailman henkisen omaisuuden järjestö.

8 artikla

Kahdenvälinen ja alueellinen yhteistyö

1.   Osapuolet sopivat, että samalla kun ne painottavat asianmukaisesti kahdenvälisen yhteistyönsä mukaisia kysymyksiä, ne toteuttavat kullakin tämän sopimuksen kattamalla vuoropuhelu- ja yhteistyöalalla asiaan liittyviä toimia joko kahdenvälisellä tai alueellisella tasolla tai yhdistämällä molemmat toimintakehykset. Sopivaa toimintakehystä valitessaan osapuolet pyrkivät maksimoimaan kaikkiin asianomaisiin osapuoliin kohdistuvan vaikutuksen ja lisäämään niiden osallistumista hyödyntäen käytettävissä olevat resurssit parhaalla mahdollisella tavalla ottaen huomioon poliittiset ja institutionaaliset toteutettavuusnäkökohdat ja varmistaen, että toimet sopivat yhteen muiden sellaisten toimien kanssa, joihin EU ja ASEANin jäsenvaltiot osallistuvat.

2.   Osapuolet voivat tarvittaessa päättää myöntää sopimuksen kattamilla tai siihen liittyvillä aloilla toteutettaviin yhteistyötoimiin rahoitustukea omien rahoitusmenettelyjensä ja -varojensa puitteissa. Tähän yhteistyöhön voi sisältyä muun muassa koulutusohjelmien, työpajojen ja seminaarien järjestämistä, asiantuntijavaihtoa, selvitysten laatimista ja muita osapuolten sopimia toimia.

III OSASTO

KAUPPAAN JA INVESTOINTEIHIN LIITTYVÄ YHTEISTYÖ

9 artikla

Yleiset periaatteet

1.   Osapuolet aloittavat kahdenvälistä ja monenvälistä kauppaa ja kauppaan liittyviä näkökohtia koskevan vuoropuhelun lujittaakseen kahdenvälisiä kauppasuhteitaan ja kehittääkseen monenvälistä kauppajärjestelmää tavalla, joka tukee kestävää kehitystä.

2.   Osapuolet sitoutuvat kehittämään ja monipuolistamaan keskinäistä kauppaansa mahdollisimman pitkälle ja molemminpuolisen edun mukaisesti noudattaen WTO:n periaatteita ja sääntöjä. Osapuolet sitoutuvat parantamaan markkinoillepääsyn edellytyksiä toteuttamalla toimenpiteitä avoimuuden lisäämiseksi ja ottaen huomioon työn, jota kansainväliset järjestöt ovat kyseisellä alalla tehneet.

3.   Osapuolet tiedottavat toisilleen kauppapolitiikan ja kauppaan liittyvien politiikkojen tai muiden asiaan liittyvien kysymysten kehityksestä, kuten maatalouspolitiikan, elintarviketurvallisuuden, tullien ulkopuolisten toimenpiteiden, kuluttajapolitiikan ja ympäristöpolitiikan, jätehuolto mukaan luettuna, kehityksestä.

4.   Osapuolet edistävät kaupan ja investointisuhteidensa kehittämiseksi vuoropuhelua ja yhteistyötä, mukaan lukien muun muassa kaupallisten ongelmien ratkaiseminen tämän sopimuksen 10–19 artiklassa tarkoitetuilla aloilla.

10 artikla

Terveyteen ja kasvinsuojeluun liittyvät kysymykset

1.   Osapuolet tekevät yhteistyötä elintarviketurvallisuuteen sekä terveyteen ja kasvinsuojeluun liittyvissä kysymyksissä ihmisten, eläinten tai kasvien elämän tai terveyden suojelemiseksi osapuolten alueella.

2.   Osapuolet keskustelevat ja vaihtavat tietoja toimenpiteistään, jotka on määritelty WTO:n perustamisen yhteydessä 1 päivänä tammikuuta 1995 voimaan tulleessa terveys- ja kasvinsuojelutoimista tehdyssä WTO:n sopimuksessa, mukaan lukien Roomassa 6 päivänä joulukuuta 1951 allekirjoitetussa kansainvälisessä kasvinsuojeluyleissopimuksessa vahvistetut sekä Maailman eläintautijärjestön ja Codex Alimentarius -komission standardit.

3.   Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä valmiuksien lisäämiseksi terveys- ja kasvinsuojeluasioissa. Tällainen valmiuksien kehittäminen perustuu kummankin osapuolen erityistarpeisiin, ja sen tarkoituksena on avustaa tällaista osapuolta toisen osapuolen sääntelykehyksen noudattamisessa.

4.   Osapuolet aloittavat ajoissa terveys- ja kasvinsuojeluasioita koskevan vuoropuhelun, kun jompikumpi osapuoli pyytää tarkastelemaan terveyteen ja kasvinsuojeluun liittyviä asioita ja muita terveyteen ja kasvinsuojeluun liittyviä kiireellisiä kysymyksiä.

5.   Osapuolet nimeävät yhteyshenkilöt tämän artiklan mukaisia asioita koskevaa tietojenvaihtoa varten.

6.   Osapuolet pitävät terveyden ja kasvinsuojelun alalla tehtävää yhteistyötä erittäin tärkeänä.

11 artikla

Kestävät elintarvikejärjestelmät

1.   Osapuolet tekevät yhteistyötä edistääkseen maailmanlaajuista siirtymistä kestäviin elintarvikejärjestelmiin.

2.   Osapuolet edistävät vuoropuhelua, valmiuksien kehittämistoimia ja tiivistä yhteistyötä yhteistä etua koskevissa kysymyksissä kestävien elintarvikejärjestelmien edistämiseksi YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. Tällaisia kysymyksiä ovat muun muassa:

| a) | elintarvikejärjestelmien ympäristö- ja ilmastovaikutusten vähentäminen; |
| --- | --- |

a)

elintarvikejärjestelmien ympäristö- ja ilmastovaikutusten vähentäminen;

| b) | kestävä maatalous ja kestävät elintarvikejärjestelmät elintarvikeketjun kaikissa vaiheissa, mukaan lukien agroekologia, luonnonmukainen tuotanto, torjunta-aineiden käytön ja riskien vähentäminen, eläinten hyvinvointi ja mikrobilääkeresistenssi; |
| --- | --- |

b)

kestävä maatalous ja kestävät elintarvikejärjestelmät elintarvikeketjun kaikissa vaiheissa, mukaan lukien agroekologia, luonnonmukainen tuotanto, torjunta-aineiden käytön ja riskien vähentäminen, eläinten hyvinvointi ja mikrobilääkeresistenssi;

| c) | ruokahävikin ja elintarvikejätteen vähentäminen koko elintarvikeketjussa; |
| --- | --- |

c)

ruokahävikin ja elintarvikejätteen vähentäminen koko elintarvikeketjussa;

| d) | elintarvikepetosten torjunta. |
| --- | --- |

d)

elintarvikepetosten torjunta.

3.   Osapuolet nimeävät yhteyshenkilöt tämän artiklan mukaisia asioita koskevaa tietojenvaihtoa varten.

4.   Osapuolet pitävät kestävien elintarvikejärjestelmien alalla tehtävää yhteistyötä erittäin tärkeänä.

12 artikla

Kaupan tekniset esteet

1.   Osapuolet edistävät kansainvälisten standardien ja kansainvälisten akkreditointijärjestelmien käyttöä sekä vaihtavat standardeihin, teknisiin määräyksiin ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyihin liittyviä tietoja, myös WTO:n perustamisen yhteydessä 1 päivänä tammikuuta 1995 voimaan tulleen kaupan teknisiä esteitä koskevan WTO:n sopimuksen puitteissa.

2.   Osapuolet vahvistavat yhteistyötään standardien, teknisten määräysten ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen alalla, mukaan lukien teknisten valmiuksien kehittäminen ja yhteistyö kaupan teknisiä esteitä koskevien toimenpiteiden noudattamiseksi.

3.   Osapuolet nimeävät yhteyspisteen koordinoimaan tämän artiklan mukaista tietojenvaihtoa ja yhteistyötä sekä helpottamaan osapuolten välistä sääntely-yhteistyötä.

13 artikla

Tulliyhteistyö ja kaupan helpottaminen

1.   Osapuolet jakavat kokemuksia tuonti- ja vientimenettelyjen ja muiden tullimenettelyjen yksinkertaistamisesta, kauppaa koskevien säännösten avoimuuden lisäämisestä ja tulliyhteistyön kehittämisestä, mukaan lukien tehokkaat keskinäisen hallinnollisen avun mekanismit, ja tarkastelevat niihin liittyviä mahdollisuuksia. Osapuolet tekevät yhteistyötä helpottaakseen 22 päivänä helmikuuta 2017 voimaan tulleen kaupan helpottamista koskevan WTO:n sopimuksen täytäntöönpanoa. Osapuolet kiinnittävät erityistä huomiota kansainvälisen kaupan, myös liikennepalvelujen, turvallisuuden parantamiseen sekä sen varmistamiseen, että kaupan helpottaminen, tehokas valvonta ja tulliin liittyvien petosten ja sääntöjenvastaisuuksien torjunta toteutetaan tasapainoisesti.

2.   Osapuolet ilmaisevat olevansa kiinnostuneita harkitsemaan tulevaisuudessa tulliyhteistyötä, mukaan lukien keskinäinen avunanto, koskevan pöytäkirjan tekemistä tämän sopimuksen mukaisissa institutionaalisissa puitteissa sanotun kuitenkaan estämättä muita tämän sopimuksen mukaisia yhteistyömuotoja.

14 artikla

Polkumyynnin torjunta

1.   Osapuolet vahvistavat oikeutensa ja velvoitteensa, jotka perustuvat vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT 1994 -sopimus) VI artiklaan ja GATT 1994 -sopimuksen VI artiklan täytäntöönpanosta tehtyyn WTO:n sopimukseen ja erityisesti sen 15 artiklaan.

2.   Osapuolet pitävät polkumyynnin torjunnan alalla tehtävää yhteistyötä erittäin tärkeänä.

15 artikla

Investoinnit

Osapuolet tukevat investointivirtojen lisäämistä luomalla houkuttelevan ja suotuisan ympäristön vastavuoroisille investoinneille johdonmukaisella vuoropuhelulla, jonka tarkoituksena on parantaa investointeihin liittyvien kysymysten ymmärtämystä ja niitä koskevaa yhteistyötä, tutkia investointivirtoja helpottavia hallinnollisia mekanismeja sekä edistää sijoittajien läpinäkyvää, avointa ja syrjimätöntä kohtelua osapuolten lakien ja määräysten mukaisesti.

16 artikla

Kilpailupolitiikka

1.   Osapuolet edistävät kilpailusääntöjen tosiasiallista käyttöönottoa ja soveltamista sekä tiedon levittämistä avoimuuden ja osapuolten markkinoilla toimivien yritysten oikeusvarmuuden lisäämiseksi osapuolten kansallisten lakien ja määräysten mukaisesti.

2.   Molemmat osapuolet pyrkivät tekemään yhteistyötä yhteisesti sovituilla aloilla parantaakseen keskinäistä ymmärrystä toistensa kilpailulainsäädännöstä ja -politiikasta.

17 artikla

Palvelut

Osapuolet aloittavat johdonmukaisen vuoropuhelun erityisesti vaihtaakseen tietoja sääntely-ympäristöistään, edistääkseen vastavuoroisesti markkinoille pääsyä, parantaakseen pääoman ja teknologian saatavuutta sekä lisätäkseen palvelukauppaa molempien alueiden välillä ja kolmansien maiden markkinoilla.

18 artikla

Immateriaalioikeudet

1.   Osapuolet vaihtavat tietoja ja jakavat kokemuksia immateriaalioikeuksien käytöstä, edistämisestä, levityksestä, selkeyttämisestä, hallinnoinnista, suojaamisesta ja tehokkaasta soveltamisesta, tällaisten oikeuksien loukkaamisen estämisestä sekä väärentämistä ja piratismia koskevista torjuntatoimista, etenkin tulliyhteistyön ja muiden asianmukaisten yhteistyömuotojen kautta sekä vahvistamalla tällaisten oikeuksien suojelua osapuolten sopimalla tavalla. Osapuolet tekevät lakiensa ja määräystensä mukaisesti sekä asiaa koskevien kansainvälisten sopimusten, joiden osapuolia osapuolet ovat, mukaisesti yhteistyötä erityisesti immateriaalioikeuksien noudattamisen valvonnan ja patenttien, maantieteellisten merkintöjen, tavaramerkkien, tekijänoikeuksien ja teollismallien suojan sekä kasvilajikkeiden suojan osalta.

2.   Osapuolet antavat toisilleen teknistä apua immateriaalioikeuksien alalla ja avustavat toisiaan immateriaalioikeuksien suojan, täytäntöönpanon, käytön ja kaupallistamisen parantamisessa Euroopassa saatujen kokemusten perusteella sekä niitä koskevan tietämyksen levittämisen tehostamisessa.

3.   Osapuolet tunnustavat 14 päivänä marraskuuta 2001 Dohassa teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdystä sopimuksesta (TRIPS-sopimus) ja kansanterveydestä annetun julistuksen merkityksen ja vahvistavat sitoutumisensa siihen. Osapuolet noudattavat WTO:n yleisneuvoston 30 päivänä elokuuta 2003 TRIPS-sopimuksesta ja kansanterveydestä annetun Dohan julistuksen 6 kohdasta tekemää päätöstä ja Genevessä 6 päivänä joulukuuta 2005 hyväksyttyä TRIPS-sopimuksen muuttamista koskevaa pöytäkirjaa ja osallistuvat niiden täytäntöönpanoon.

19 artikla

Sähköinen kaupankäynti

1.   Osapuolet vaihtavat seuraavia seikkoja käsitteleviä tietoja sähköiseen kaupankäyntiin liittyvistä sääntelykysymyksistä omien lakiensa ja määräystensä mukaisesti:

| a) | yhteentoimivien sähköisten luottamus- ja todentamispalvelujen tunnustaminen ja helpottaminen; |
| --- | --- |

a)

yhteentoimivien sähköisten luottamus- ja todentamispalvelujen tunnustaminen ja helpottaminen;

| b) | suoramarkkinointiviestinnän kohtelu; |
| --- | --- |

b)

suoramarkkinointiviestinnän kohtelu;

| c) | kuluttajansuoja; |
| --- | --- |

c)

kuluttajansuoja;

| d) | muut sähköisen kaupankäynnin kehittämisen kannalta merkitykselliset asiat. |
| --- | --- |

d)

muut sähköisen kaupankäynnin kehittämisen kannalta merkitykselliset asiat.

2.   Osapuolet tunnustavat sähköisen kaupankäynnin maailmanlaajuisen luonteen ja vahvistavat, että on tärkeää osallistua aktiivisesti monenvälisiin foorumeihin sähköisen kaupankäynnin kehityksen edistämiseksi.

IV OSASTO

YHTEISTYÖ VAPAUDEN, TURVALLISUUDEN JA OIKEUDEN ALALLA

20 artikla

Oikeusvaltioperiaate

1.   Osapuolet kiinnittävät tämän osaston mukaisessa yhteistyössään erityistä huomiota oikeusvaltioperiaatteen edistämiseen ja sen varmistamiseen, että kaikilla on yhtäläinen oikeussuoja. Osapuolet tekevät molemminpuolisen edun mukaisesti kokonaisvaltaista yhteistyötä, jotta lainvalvonnan ja oikeudenkäytön alan instituutiot toimisivat tehokkaasti.

2.   Osapuolten väliseen yhteistyöhön kuuluu myös tietojenvaihto oikeusjärjestelmistä ja lainsäädännöstä.

21 artikla

Sukupuolten tasa-arvo ja naisten ja tyttöjen vaikutusvallan lisääminen

1.   Osapuolet tunnustavat sukupuolten tasa-arvon ja kaikkien naisten ja tyttöjen vaikutusvallan lisäämisen välttämättömyyden sekä omana tavoitteenaan että demokratian, kestävän ja osallistavan kehityksen, rauhan ja turvallisuuden edistäjänä.

2.   Osapuolet tekevät yhteistyötä edistääkseen sukupuolten tasa-arvoa, naisten ja tyttöjen kaikkien ihmisoikeuksien kokonaisvaltaista toteutumista ja heidän vaikutusvaltansa lisäämistä sekä sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamista tämän sopimuksen täytäntöönpanossa.

3.   Osapuolet vaihtavat keskenään hyviä käytäntöjä ja tutkivat uusia yhteistyöjärjestelyjä ja mahdollisia synergioita osapuolten sukupuoleen liittyvien politiikkojen ja ohjelmien välillä seuraavien kaltaisten osapuoliin sovellettavien kansainvälisten normien ja sitoumusten mukaisesti: kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus, jonka YK:n yleiskokous hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 1979, Pekingin julistus ja toimintaohjelma, jotka hyväksyttiin Pekingissä 15 päivänä syyskuuta 1995 pidetyssä neljännessä naisten maailmankonferenssissa, kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin toimintaohjelma ja sen arviointikonferenssien tulokset, kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelma ja YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1325 (2000) sekä sen myöhemmät naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevat päätöslauselmat.

22 artikla

Henkilötietojen ja yksityisyyden suoja

1.   Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä korkeatasoisen henkilötietojen ja yksityisyyden suojan ja sen tehokkaan täytäntöönpanon saavuttamiseksi kansainvälisestä ihmisoikeuksia koskevasta oikeudesta ja muista alan kansainvälisistä oikeudellisista asiakirjoista johtuvien velvoitteidensa mukaisesti ja pyrkivänsä siten helpottamaan henkilötietojen siirtoa osapuolten välillä, sillä niillä on keskeinen merkitys kaupankäynnin ja lainvalvontayhteistyön kehittämisessä edelleen osapuolten lakien ja määräysten mukaisesti.

2.   Henkilötietojen ja yksityisyyden suojaa koskevaan yhteistyöhön kuuluvat muun muassa tekninen ja oikeudellinen apu tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon, koulutuksen ja asiantuntemuksen muodossa sekä osapuolten valvontaviranomaisten tekemän täytäntöönpanoyhteistyön edistäminen, myös monenvälisillä foorumeilla.

23 artikla

Oikeudellinen yhteistyö

1.   Osapuolet tehostavat keskinäistä oikeusapua ja rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista koskevaa nykyistä yhteistyötä osapuolia sitovien asiaa koskevien kansainvälisten sopimusten mukaisesti. Osapuolet vahvistavat tarvittaessa nykyisiä mekanismeja ja harkitsevat uusien mekanismien kehittämistä alan kansainvälisen yhteistyön helpottamiseksi erityisesti tiivistämällä yhteistyötä muiden asiaankuuluvien kansainvälisen oikeudellisen yhteistyön verkostojen kanssa.

2.   Osapuolet pyrkivät kehittämään yksityis- ja kauppaoikeuden alan yhteistyötä erityisesti yksityisoikeudellista yhteistyötä koskevien monenvälisten yleissopimusten mukaisten velvoitteidensa noudattamisessa, mukaan lukien kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin yleissopimukset.

3.   Osapuolet tekevät yhteistyötä edistääkseen asiaan liittyvien oikeudellisten asiakirjojen turvallista ja tehokasta toimittamista, todisteiden vastaanottamista ja kuulemisia tarvittaessa videoyhteyden välityksellä sekä henkilötietojen suojaa kansainvälistä oikeudellista yhteistyötä varten.

24 artikla

Konsulisuojelu

Osapuolet sopivat käyvänsä säännöllisiä keskusteluja helpottaakseen edelleen konsulisuojelua ja koordinoidakseen konsuliapua koskevia toimia erityisesti kriisiaikoina.

25 artikla

Muuttoliikettä koskeva yhteistyö

1.   Osapuolet vahvistavat, että on tärkeää sitoutua kattavasti kaikkiin muuttoliikkeeseen liittyviin kysymyksiin, mukaan lukien laillinen muuttoliike EU:n ja kansallisen toimivallan mukaisesti, muuttovirtojen hallinta laittoman muuttoliikkeen osalta, laittoman muuttoliikkeen perimmäiset syyt, kansainvälinen suojelu sekä laittoman muuttoliikkeen, salakuljetuksen ja ihmiskaupan ehkäiseminen ja torjunta.

2.   Osapuolten välinen yhteistyö toteutetaan molempia osapuolia tyydyttävällä tavalla ja kokonaisvaltaisesti osapuolten kansainvälisten velvoitteiden ja voimassa olevan lakien ja määräysten mukaisesti. Yhteistyössä keskitytään muun muassa seuraaviin osa-alueisiin:

| a) | laittoman muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttuminen; |
| --- | --- |

a)

laittoman muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttuminen;

| b) | sellaisten sääntöjen ja käytäntöjen kehittäminen, joilla pyritään tarjoamaan kansainvälistä suojelua sitä tarvitseville kansainvälisen oikeuden mukaisesti niin, että samalla varmistetaan palauttamiskiellon, humaanisuuden, kansainvälisen solidaarisuuden ja yhteistyön, taakanjaon ja vastuunjaon periaatteiden noudattaminen; |
| --- | --- |

b)

sellaisten sääntöjen ja käytäntöjen kehittäminen, joilla pyritään tarjoamaan kansainvälistä suojelua sitä tarvitseville kansainvälisen oikeuden mukaisesti niin, että samalla varmistetaan palauttamiskiellon, humaanisuuden, kansainvälisen solidaarisuuden ja yhteistyön, taakanjaon ja vastuunjaon periaatteiden noudattaminen;

| c) | maahanpääsyä koskevat säännöt sekä kyseisten sääntöjen mukaisesti maahan päästettyjen henkilöiden oikeudet ja asema, maassa laillisesti asuvien ulkomaalaisten oikeudenmukainen kohtelu, koulutus sekä syrjinnän ja muukalaisvihan vastaiset toimenpiteet; |
| --- | --- |

c)

maahanpääsyä koskevat säännöt sekä kyseisten sääntöjen mukaisesti maahan päästettyjen henkilöiden oikeudet ja asema, maassa laillisesti asuvien ulkomaalaisten oikeudenmukainen kohtelu, koulutus sekä syrjinnän ja muukalaisvihan vastaiset toimenpiteet;

| d) | tuloksellisten ja ennalta ehkäisevien laitonta maahanmuuttoa, ihmissalakuljetusta ja ihmiskauppaa koskevien toimintaperiaatteiden vahvistaminen 15 päivänä marraskuuta 2000 annetulla YK:n yleiskokouksen päätöslauselmalla 55/25 hyväksytyn kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen (Palermon sopimus) ja sen sellaisten pöytäkirjojen mukaisesti, jotka ovat tulleet voimaan osapuolten osalta, mukaan lukien keinot torjua salakuljettajien verkostoja, hajottaa ihmiskauppaan osallistuvia rikollisverkostoja ja suojella ihmiskaupan uhreja; |
| --- | --- |

d)

tuloksellisten ja ennalta ehkäisevien laitonta maahanmuuttoa, ihmissalakuljetusta ja ihmiskauppaa koskevien toimintaperiaatteiden vahvistaminen 15 päivänä marraskuuta 2000 annetulla YK:n yleiskokouksen päätöslauselmalla 55/25 hyväksytyn kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen (Palermon sopimus) ja sen sellaisten pöytäkirjojen mukaisesti, jotka ovat tulleet voimaan osapuolten osalta, mukaan lukien keinot torjua salakuljettajien verkostoja, hajottaa ihmiskauppaan osallistuvia rikollisverkostoja ja suojella ihmiskaupan uhreja;

| e) | laittomasti oleskelevien henkilöiden mieluiten vapaaehtoinen palauttaminen turvallisella, inhimillisellä ja kunnioittavalla tavalla, mukaan lukien vapaaehtoisen ja kestävän paluun edistäminen ja tällaisten henkilöiden takaisinotto tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

laittomasti oleskelevien henkilöiden mieluiten vapaaehtoinen palauttaminen turvallisella, inhimillisellä ja kunnioittavalla tavalla, mukaan lukien vapaaehtoisen ja kestävän paluun edistäminen ja tällaisten henkilöiden takaisinotto tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| f) | viisumikysymyksiin ja matkustusasiakirjojen turvallisuuteen liittyvät molemmille osapuolille tärkeäksi tunnistetut kysymykset; |
| --- | --- |

f)

viisumikysymyksiin ja matkustusasiakirjojen turvallisuuteen liittyvät molemmille osapuolille tärkeäksi tunnistetut kysymykset;

| g) | rajaturvallisuuteen liittyvät molemmille osapuolille tärkeäksi tunnistetut kysymykset. |
| --- | --- |

g)

rajaturvallisuuteen liittyvät molemmille osapuolille tärkeäksi tunnistetut kysymykset.

3.   Laittoman muuttoliikkeen ehkäisemiseksi ja valvomiseksi tehtävän yhteistyön puitteissa ja ihmiskaupan uhrien suojelun tarvetta rajoittamatta osapuolet sopivat lisäksi, että

| a) | Thaimaa ottaa takaisin kansalaisensa, jotka eivät täytä tai eivät enää täytä voimassa olevia edellytyksiä päästä jäsenvaltion alueelle tai oleskella tai asua siellä, kyseisen jäsenvaltion pyynnöstä ilman lisämuodollisuuksia ja viipymättä; |
| --- | --- |

a)

Thaimaa ottaa takaisin kansalaisensa, jotka eivät täytä tai eivät enää täytä voimassa olevia edellytyksiä päästä jäsenvaltion alueelle tai oleskella tai asua siellä, kyseisen jäsenvaltion pyynnöstä ilman lisämuodollisuuksia ja viipymättä;

| b) | kukin jäsenvaltio ottaa takaisin kansalaisensa, jotka eivät täytä tai eivät enää täytä voimassa olevia edellytyksiä päästä Thaimaan alueelle tai oleskella tai asua siellä, Thaimaan pyynnöstä ilman lisämuodollisuuksia ja viipymättä; |
| --- | --- |

b)

kukin jäsenvaltio ottaa takaisin kansalaisensa, jotka eivät täytä tai eivät enää täytä voimassa olevia edellytyksiä päästä Thaimaan alueelle tai oleskella tai asua siellä, Thaimaan pyynnöstä ilman lisämuodollisuuksia ja viipymättä;

| c) | jäsenvaltiot ja Thaimaa myöntävät matkustusasiakirjat tällaisia tarkoituksia varten. Jos kansalaisuuden osoittavia asiakirjoja tai muita todisteita ei esitetä, asianomaisen jäsenvaltion tai Thaimaan toimivaltaisen diplomaatti- tai konsuliedustuston on Thaimaan tai asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä tehtävä kaikin tavoin yhteistyötä, jotta henkilön kansalaisuus voidaan selvittää viipymättä. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltiot ja Thaimaa myöntävät matkustusasiakirjat tällaisia tarkoituksia varten. Jos kansalaisuuden osoittavia asiakirjoja tai muita todisteita ei esitetä, asianomaisen jäsenvaltion tai Thaimaan toimivaltaisen diplomaatti- tai konsuliedustuston on Thaimaan tai asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä tehtävä kaikin tavoin yhteistyötä, jotta henkilön kansalaisuus voidaan selvittää viipymättä.

4.   Osapuolet sopivat aloittavansa osana muuttoliikekysymyksiä koskevia neuvotteluja takaisinottoa koskevan vuoropuhelun, joka voi jommankumman osapuolen pyynnöstä johtaa olosuhteiden salliessa takaisinottosopimuksen tekemiseen, mukaan lukien EU:n matkustusasiakirjan (1) käyttö. Osapuolet voivat myös harkita aloittavansa henkilöiden liikkuvuuden helpottamista koskevan vuoropuhelun, joka voi jommankumman osapuolen pyynnöstä johtaa olosuhteiden salliessa sopimuksen tekemiseen jäsenvaltioiden ja Thaimaan kansalaisia koskevien viisumimenettelyjen helpottamisesta.

26 artikla

Humanitaarinen yhteistyö

Osapuolet pyrkivät tekemään edelleen yhteistyötä kaikissa humanitaarista yhteistyötä ja apua koskevissa kysymyksissä, mukaan lukien asuinseudultaan siirtymään joutuneet henkilöt ja tuki osapuolten alueella siirtymään joutuneiden henkilöiden kanssa tekemisissä olevien virkamiesten valmiuksien kehittämiseksi. Osapuolet tekevät yhteistyötä molempia osapuolia tyydyttävällä tavalla ja tapauskohtaisesti osapuoliin sovellettavien kansainvälisten normien ja humanitaaristen periaatteiden eli humaanisuuden, puolueettomuuden, riippumattomuuden ja tasapuolisuuden mukaisesti. Tällaisissa pyrkimyksissä on edelleen otettava huomioon kokonaistilanne ja ymmärrys siirtymisen perimmäisistä syistä sekä kestävien ratkaisujen etsiminen. Osapuolet sitoutuvat vahvistamaan humanitaarisen avun ja kehityksen välistä yhteyttä.

27 artikla

Järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunta

Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden, talousrikollisuuden, vakavan rikollisuuden (2) ja korruption sekä lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseksi. Tällaisella yhteistyöllä pyritään erityisesti panemaan täytäntöön ja edistämään asiaa koskevia kansainvälisiä normeja ja oikeudellisia asiakirjoja, joiden osapuolia osapuolet ovat, kuten Palermon sopimus ja sitä täydentävät pöytäkirjat sekä 31 päivänä lokakuuta 2003 annetulla YK:n yleiskokouksen päätöslauselmalla 58/4 hyväksytty YK:n korruption vastainen yleissopimus.

2

28 artikla

Yhteistyö rahanpesun ja terrorismin rahoituksen ennaltaehkäisyn ja torjunnan alalla

1.   Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että tarvitaan niiden lakien ja määräysten mukaisesti toimintaa ja yhteistyötä, jolla estetään ja torjutaan tehokkaasti niiden rahoitusjärjestelmien väärinkäyttöä rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen.

2.   Osapuolet sopivat, että ne tekevät yhteistyötä kehittäessään ja pannessaan täytäntöön lakeja, sääntöjä ja määräyksiä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjumiseksi kyseisellä alalla toimivien kansainvälisten elinten, kuten rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän, laatimien normien mukaisesti..

3.   Tämän artiklan mukaisella yhteistyöllä pyritään myös edistämään asiaankuuluvien tietojen vaihtoa osapuolten lakien ja määräysten mukaisesti.

29 artikla

Yhteistyö huumausainepolitiikan alalla

1.   Osapuolet tekevät lakiensa ja määräystensä mukaisesti yhteistyötä varmistaakseen kattavan, näyttöön perustuvan, tasapainoisen ja yhdennetyn lähestymistavan toimivaltaisten viranomaisten välisen tehokkaan yhteistyön ja koordinoinnin avulla, mukaan lukien terveyden, oikeuden ja sisäasiain ja muiden asiaankuuluvien alojen viranomaiset, jotta voidaan vähentää laittomien huumausaineiden tarjontaa, kauppaa ja kysyntää ja tällaisten huumausaineiden vaikutusta huumausaineiden käyttäjiin ja yhteiskuntaan yleensä, tehostaa huumausaineiden estämistä koskevaa politiikkaa sekä estää huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden ja uusien psykoaktiivisten aineiden laittomaan valmistukseen käytettävien lähtöaineiden, mukaan lukien design-lähtöaineet, kulkeutuminen.

2.   Osapuolet sopivat yhteistyötavoista 1 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Toimien on perustuttava huumausaineiden valvonnasta tehdyissä YK:n yleissopimuksissa vahvistettuihin, yhteisesti sovittuihin periaatteisiin ja kaikkiin osapuolten kansainvälisiin huumausaineiden valvontaa koskeviin sitoumuksiin.

3.   Osapuolten väliseen huumausainepolitiikan alalla tehtävään yhteistyöhön kuuluvat muun muassa tekninen ja hallinnollinen apu, henkilöstön koulutus, huumausaineisiin liittyvä tutkimus, tietojen vaihto ja kokemusten jakaminen tietotekniikan käytöstä huumausaineiden valvonnassa ja innovatiivisista lähestymistavoista huumausainepolitiikkaan, oikeudellinen ja lainvalvontayhteistyö sekä huumausaineiden, psykotrooppisten aineiden ja uusien psykoaktiivisten aineiden laittomaan valmistukseen käytettävien lähtöaineiden, mukaan lukien design-lähtöaineet, kulkeutumisen estäminen. Osapuolet voivat sopia ottavansa mukaan muita aloja, kuten parhaiden käytäntöjen tai tietojen vaihto huumausaineriippuvuuden ennaltaehkäisystä, hoidosta, kuntoutuksesta, haittojen vähentämisestä ja seurannasta, huumausaineiden korvaamiseen tarkoitetuista lääkkeistä sekä lisätoimenpiteistä, joilla tehostetaan yhteistyötä huumausaineiden lähtöaineiden valvonnassa, rikosteknisessä tutkimuksessa, huumeisiin liittyvässä talousrikostutkinnassa ja vaihtoehtoisessa kehittämisessä.

V OSASTO

YHTEISTYÖ MUILLA ALOILLA

30 artikla

Ihmisoikeudet

1.   Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi molemminpuolisen suostumuksen ja kunnioituksen periaatteen pohjalta. Osapuolet edistävät säännöllistä merkityksellistä ja laajapohjaista vuoropuhelua ihmisoikeuksista.

2.   Ihmisoikeuksien alalla tehtävään yhteistyöhön voi sisältyä muun muassa seuraavaa:

| a) | osapuoliin sovellettavien kansainvälisten ihmisoikeussopimusten täytäntöönpanoon ja ihmisoikeuksiin liittyvien toimintasuunnitelmien täytäntöönpanon tehostamiseen liittyvien valmiuksien kehittäminen; |
| --- | --- |

a)

osapuoliin sovellettavien kansainvälisten ihmisoikeussopimusten täytäntöönpanoon ja ihmisoikeuksiin liittyvien toimintasuunnitelmien täytäntöönpanon tehostamiseen liittyvien valmiuksien kehittäminen;

| b) | ihmisoikeuksia koskevan vuoropuhelun ja yhteyksien ja tietojen vaihdon edistäminen sekä: |
| --- | --- |

b)

ihmisoikeuksia koskevan vuoropuhelun ja yhteyksien ja tietojen vaihdon edistäminen sekä:

| c) | osapuolten rakentavan yhteistyön vahvistaminen YK:n ihmisoikeuselimissä. |
| --- | --- |

c)

osapuolten rakentavan yhteistyön vahvistaminen YK:n ihmisoikeuselimissä.

3.   Osapuolet tekevät yhteistyötä demokratian periaatteiden, oikeusvaltioperiaatteen ja hyvän hallintotavan vahvistamiseksi. Tällaiseen yhteistyöhön voivat sisältyä

| a) | ihmisoikeuksien, oikeusvaltion ja hyvän hallintotavan suhteen toimivaltaisten kansallisten ja alueellisten instituutioiden välisen yhteistyön vahvistaminen; |
| --- | --- |

a)

ihmisoikeuksien, oikeusvaltion ja hyvän hallintotavan suhteen toimivaltaisten kansallisten ja alueellisten instituutioiden välisen yhteistyön vahvistaminen;

| b) | yhteistyö ja koordinointi demokratian periaatteiden, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseksi, mukaan lukien yhdenvertaisuus lain edessä, ihmisten mahdollisuus saada tehokasta oikeusapua ja oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, asianmukaiseen oikeuskäsittelyyn ja oikeussuojan saatavuuteen kansainvälisestä ihmisoikeuksia koskevasta oikeudesta johtuvien osapuolten velvoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

yhteistyö ja koordinointi demokratian periaatteiden, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseksi, mukaan lukien yhdenvertaisuus lain edessä, ihmisten mahdollisuus saada tehokasta oikeusapua ja oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, asianmukaiseen oikeuskäsittelyyn ja oikeussuojan saatavuuteen kansainvälisestä ihmisoikeuksia koskevasta oikeudesta johtuvien osapuolten velvoitteiden mukaisesti.

31 artikla

Rahoitusalan yhteistyö

Osapuolet sopivat edistävänsä rahoituslaitosten välistä yhteistyötä omien tarpeidensa mukaan sekä omien ohjelmiensa, lakiensa ja määräystensä puitteissa.

32 artikla

Makrotalouspolitiikkaa koskeva vuoropuhelu

Osapuolet sopivat vahvistavansa viranomaistensa välistä vuoropuhelua ja tekevänsä yhteistyötä makrotalouspolitiikkaa koskevien kokemusten jakamiseksi erityisesti taloudellisen yhdentymisen aloilla.

33 artikla

Verotusalan hyvä hallintotapa

Taloudellisen toiminnan vahvistamiseksi ja kehittämiseksi ja ottaen samalla huomioon tarpeen kehittää asianmukainen sääntelykehys osapuolet tunnustavat verotusalan hyvän hallinnon periaatteet, mukaan lukien verotuksen läpinäkyvyyttä ja tietojenvaihtoa koskevat globaalit standardit, oikeudenmukainen verotus sekä veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen torjumista koskevat vähimmäisstandardit, ja sitoutuvat niiden täytäntöönpanoon. Osapuolet edistävät hyvää hallintotapaa verotusasioissa, parantavat kansainvälistä yhteistyötä verotuksen alalla, kehittävät toimenpiteitä kyseisten periaatteiden panemiseksi tehokkaasti täytäntöön ja helpottavat verotulojen keräämistä veropetosten ja veronkierron estämiseksi.

34 artikla

Teollisuuspolitiikkaa ja mikro- ja pk-yrityksiä koskeva yhteistyö

Osapuolet ottavat huomioon toistensa talouspolitiikan ja sen tavoitteet ja sopivat edistävänsä teollisuuspoliittista yhteistyötä, jolla tuetaan osallistavaa, kestävää ja kehityslähtöistä tuotantotoimintaa, ihmisarvoisten työpaikkojen luomista, yrittäjyyttä, luovuutta ja innovointia sekä toimitusketjun häiriönsietokykyä ja rahoituksen saantia kaikilla sopiviksi katsotuilla aloilla, jotta voidaan parantaa mikro- ja pk-yritysten virallistamista ja pääsyä kansainvälisille markkinoille sekä niiden kilpailukykyä ja kasvua muun muassa seuraavin keinoin:

| a) | tietojen vaihto ja kokemusten jakaminen toimintaedellytysten luomisesta mikro- ja pk-yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi; |
| --- | --- |

a)

tietojen vaihto ja kokemusten jakaminen toimintaedellytysten luomisesta mikro- ja pk-yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi;

| b) | talouden toimijoiden välisten yhteyksien edistäminen, yhteisinvestointeihin kannustaminen ja yhteisyritysten ja tietoverkkojen perustaminen etenkin EU:n nykyisten horisontaalisten ohjelmien puitteissa, erityisesti niin että edistetään pehmeän ja kovan teknologian siirtoa kumppanien välillä; |
| --- | --- |

b)

talouden toimijoiden välisten yhteyksien edistäminen, yhteisinvestointeihin kannustaminen ja yhteisyritysten ja tietoverkkojen perustaminen etenkin EU:n nykyisten horisontaalisten ohjelmien puitteissa, erityisesti niin että edistetään pehmeän ja kovan teknologian siirtoa kumppanien välillä;

| c) | tiedottaminen, innovoinnin edistäminen ja rahoituksen saantiin ja markkinoille pääsyyn liittyvien hyvien toimintatapojen jakaminen; |
| --- | --- |

c)

tiedottaminen, innovoinnin edistäminen ja rahoituksen saantiin ja markkinoille pääsyyn liittyvien hyvien toimintatapojen jakaminen;

| d) | mikro- ja pk-yritysten valmiuksien kehittämisen tukeminen, jotta voidaan sujuvoittaa niiden integroitumista globaaliin talouteen ja toimitusketjuihin; |
| --- | --- |

d)

mikro- ja pk-yritysten valmiuksien kehittämisen tukeminen, jotta voidaan sujuvoittaa niiden integroitumista globaaliin talouteen ja toimitusketjuihin;

| e) | osapuolten mikro- ja pk-yritysten toiminnan helpottaminen ja tukeminen; |
| --- | --- |

e)

osapuolten mikro- ja pk-yritysten toiminnan helpottaminen ja tukeminen;

| f) | yritysten yhteiskuntavastuun ja vastuuvelvollisuuden sekä vastuullisten liiketoimintakäytäntöjen edistäminen, mukaan lukien kestävä kulutus ja tuotanto. |
| --- | --- |

f)

yritysten yhteiskuntavastuun ja vastuuvelvollisuuden sekä vastuullisten liiketoimintakäytäntöjen edistäminen, mukaan lukien kestävä kulutus ja tuotanto.

35 artikla

Yritysten välisen yhteistyön helpottaminen

Osapuolet helpottavat ja tukevat niiden yksityisten sektorien toteuttamia asiaankuuluvia yhteistyötoimia.

36 artikla

Tieto- ja viestintäteknologioihin liittyvä yhteistyö

1.   Osapuolet tunnustavat tieto- ja viestintätekniikan olevan nykyaikaisen elämän keskeinen osatekijä ja elintärkeä taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle ja sopivat siksi vaihtavansa näkemyksiä alan toimintalinjoistaan edistääkseen taloudellista ja sosiaalista kehitystä sekä ihmisoikeuksia ja perusvapauksia.

2.   Tämän alan yhteistyössä keskitytään muun muassa seuraaviin:

| a) | osallistuminen erilaisiin paikallisiin vuoropuheluihin tietoyhteiskunnan eri osatekijöistä, joita ovat etenkin sähköisen viestinnän toimintaperiaatteet ja sääntely, yleispalvelu mukaan lukien, lupien myöntäminen ja yleisvaltuutus, henkilötietojen suoja sekä sääntelyviranomaisten riippumattomuus ja tehokkuus; |
| --- | --- |

a)

osallistuminen erilaisiin paikallisiin vuoropuheluihin tietoyhteiskunnan eri osatekijöistä, joita ovat etenkin sähköisen viestinnän toimintaperiaatteet ja sääntely, yleispalvelu mukaan lukien, lupien myöntäminen ja yleisvaltuutus, henkilötietojen suoja sekä sääntelyviranomaisten riippumattomuus ja tehokkuus;

| b) | osapuolten ja Kaakkois-Aasian tutkimusverkostojen ja -palvelujen yhteenliitettävyys ja yhteentoimivuus; |
| --- | --- |

b)

osapuolten ja Kaakkois-Aasian tutkimusverkostojen ja -palvelujen yhteenliitettävyys ja yhteentoimivuus;

| c) | uusien tieto- ja viestintäteknologioiden standardointi ja levittäminen; |
| --- | --- |

c)

uusien tieto- ja viestintäteknologioiden standardointi ja levittäminen;

| d) | osapuolten tutkimusyhteistyön edistäminen tieto- ja viestintätekniikan alalla; |
| --- | --- |

d)

osapuolten tutkimusyhteistyön edistäminen tieto- ja viestintätekniikan alalla;

| e) | yhteiset tutkimushankkeet tieto- ja viestintätekniikan alalla erityisesti EU:n tutkimuksen puiteohjelmien kautta, mukaan lukien osapuolten välinen yhteistyö etenkin sähköisen hallinnon, mobiilisovellusten, animaation ja multimedian aloilla; |
| --- | --- |

e)

yhteiset tutkimushankkeet tieto- ja viestintätekniikan alalla erityisesti EU:n tutkimuksen puiteohjelmien kautta, mukaan lukien osapuolten välinen yhteistyö etenkin sähköisen hallinnon, mobiilisovellusten, animaation ja multimedian aloilla;

| f) | tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvät turvallisuuskysymykset ja/tai -näkökohdat, mukaan lukien verkkoturvallisuuden edistäminen sekä kyberrikollisuuden, disinformaation ja tietotekniikan ja kaikenlaisten tiedotusvälineiden väärinkäytön torjunta. |
| --- | --- |

f)

tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvät turvallisuuskysymykset ja/tai -näkökohdat, mukaan lukien verkkoturvallisuuden edistäminen sekä kyberrikollisuuden, disinformaation ja tietotekniikan ja kaikenlaisten tiedotusvälineiden väärinkäytön torjunta.

3.   Yrityksiä kannustetaan yhteistyöhön osapuolten lakien ja määräysten mukaisesti.

4.   Osapuolet tekevät yhteistyötä kyberturvallisuuden alalla vaihtamalla tietoja strategioista, toimintalinjoista ja parhaista toimintatavoista lakiensa ja määräystensä ja kansainvälisten velvoitteidensa mukaisesti.

5.   Osapuolet edistävät tiedonvaihtoa kyberturvallisuudesta koulutuksen alalla, tietoisuuden lisäämiseen tähtääviä aloitteita, omien standardiensa ja teknisten eritelmiensä käyttöä kyberturvallisuusriskien hallintaan, tieto- ja viestintätekniikan tuotteiden ja palvelujen kyberturvallisuutta, mukaan lukien kyberturvallisuussertifiointi, sekä asiaan liittyviä tutkimus- ja kehityspolitiikkoja.

37 artikla

Tiede-, teknologia- ja innovointiyhteistyö

1.   Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä kaikilla yhteistä etua koskevilla tieteen, teknologian ja innovoinnin aloilla toistensa politiikat huomioon ottaen. Tällä yhteistyöllä lujitetaan sellaisten monenvälisten ja alueellisten tutkimus- ja innovointialoitteiden tukemista, joilla pyritään tarjoamaan uusia ratkaisuja vihreisiin, digitaalisiin, terveyteen liittyviin, sosiaalisiin ja innovointihaasteisiin. Yhteisiä toimia tarvitaan erityisesti tulevien maailmanlaajuisten terveyskriisien, etenkin uusien tartuntatautien, ehkäisemiseksi sekä yhteiseen sitoutumiseen terveellisemmän, turvallisemman, oikeudenmukaisemman ja kestävämmän maailman rakentamiseksi. Yhteistyöaloja voivat olla muun muassa ratkaisujen etsiminen maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten ilmastonmuutokseen, luonnon monimuotoisuuden kriisiin, saastumiseen, luonnonvarojen ehtymiseen tai tartuntatauteihin, myös kriisitilanteissa, ja ratkaisujen kehittäminen vihreän ja digitaalisen siirtymän mahdollistamiseksi. Aloitteiden olisi osoitettava ilmasto- ja ympäristötavoitteita koskevaa maailmanlaajuista johtajuutta.

2.   Tieteen, teknologian ja innovoinnin alalla tehtävän yhteistyön tavoitteena on

| a) | edistää tiede-, teknologia- ja innovointiohjelmien jatkuvuutta sekä tukea talouskehitystä, osaamisyhteiskuntaa, elämänlaatua ja kestävää ympäristöä; |
| --- | --- |

a)

edistää tiede-, teknologia- ja innovointiohjelmien jatkuvuutta sekä tukea talouskehitystä, osaamisyhteiskuntaa, elämänlaatua ja kestävää ympäristöä;

| b) | edistää tieteeseen, teknologiaan ja innovointiin liittyvien tietojen ja osaamisen vaihtoa erityisesti politiikkojen ja ohjelmien toteuttamisen osalta; |
| --- | --- |

b)

edistää tieteeseen, teknologiaan ja innovointiin liittyvien tietojen ja osaamisen vaihtoa erityisesti politiikkojen ja ohjelmien toteuttamisen osalta;

| c) | edistää kestäviä suhteita osapuolten tiedeyhteisöjen, tutkimuskeskusten, yliopistojen ja teollisuuden välillä; |
| --- | --- |

c)

edistää kestäviä suhteita osapuolten tiedeyhteisöjen, tutkimuskeskusten, yliopistojen ja teollisuuden välillä;

| d) | tukea inhimillisten voimavarojen kehittämistä; |
| --- | --- |

d)

tukea inhimillisten voimavarojen kehittämistä;

| e) | edistää tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevaa yhteistä tutkimusta ja tutkimustulosten tasapuolista saatavuutta, niihin liittyvää kumppanuutta ja niiden yhteistä omistajuutta immateriaalioikeuksia koskevien sääntöjen, yhteisten arvojen ja periaatteiden sekä sovittujen toimintaedellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

edistää tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevaa yhteistä tutkimusta ja tutkimustulosten tasapuolista saatavuutta, niihin liittyvää kumppanuutta ja niiden yhteistä omistajuutta immateriaalioikeuksia koskevien sääntöjen, yhteisten arvojen ja periaatteiden sekä sovittujen toimintaedellytysten mukaisesti.

3.   Tieteen, teknologian ja innovoinnin alalla tehtävän yhteistyön muotoja ovat yhteiset tutkimushankkeet sekä tutkijoiden vaihdot, tapaamiset ja koulutus kansainvälisten vaihto-ohjelmien avulla tutkimustulosten levittämiseksi mahdollisimman laajalle. Yhteisestä tutkimuksesta ja toiminnasta syntyvät immateriaalioikeudet jaetaan yhteisesti sovittujen ehtojen mukaisesti.

4.   Tieteen, teknologian ja innovoinnin alan yhteistyötä tehdessään osapuolet tukevat omien valtiollisten virastojensa, korkeakoulujensa, tutkimuskeskustensa ja tuotantoalojensa, erityisesti mikro- ja pk-yritysten, osallistumista.

5.   Osapuolet sopivat pyrkivänsä kaikin tavoin lisäämään yleistä tietoisuutta omien tiede-, teknologia- ja innovointiyhteistyöhön liittyvien ohjelmiensa tarjoamista mahdollisuuksista.

38 artikla

Ilmastonmuutos

1.   Osapuolet katsovat, että ilmastonmuutos on uhka ihmiskunnan olemassaololle, ja toistavat sitoumuksensa vahvistaa globaaleja toimenpiteitä kyseisen uhan torjumiseksi. Osapuolet vahvistavat sitoumuksensa UNFCCC:n ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen. Näin ollen kumpikin osapuoli panee UNFCCC:n ja Pariisin sopimuksen tosiasiallisesti täytäntöön.

2.   Osapuolet pyrkivät vahvistamaan maailmanlaajuisia toimia ilmastonmuutoksen ja sen vaikutusten torjumiseksi. Osapuolet myös tehostavat yhteistyötä niiden politiikkojen suhteen, joilla autetaan hillitsemään ilmastonmuutosta ja sopeutumaan ilmastonmuutoksen haittavaikutuksiin, myös merenpinnan nousuun, ja suuntaamaan osapuolten taloudet, rahoitusvirrat mukaan luettuina, kohti alhaisia kasvihuonekaasupäästöjä ja ilmastokestävää kehitystä Pariisin sopimuksen mukaisesti.

3.   Ilmastonmuutoksen alalla tehtävän yhteistyön tavoitteena on

| a) | parantaa valmiuksia käsitellä ilmastonmuutokseen liittyviä haasteita kansallisten tarpeiden pohjalta ja niihin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

a)

parantaa valmiuksia käsitellä ilmastonmuutokseen liittyviä haasteita kansallisten tarpeiden pohjalta ja niihin vastaamiseksi;

| b) | tehostaa valmiuksien kehittämistä kansallisesti määriteltyjen panosten ja kansallisten sopeutumissuunnitelmien ja muiden hillitsemistoimenpiteiden täytäntöönpanossa yhteistä etua koskevilla aloilla kestävän ja vähähiilisen kasvun tukemiseksi; |
| --- | --- |

b)

tehostaa valmiuksien kehittämistä kansallisesti määriteltyjen panosten ja kansallisten sopeutumissuunnitelmien ja muiden hillitsemistoimenpiteiden täytäntöönpanossa yhteistä etua koskevilla aloilla kestävän ja vähähiilisen kasvun tukemiseksi;

| c) | edistää yhteistyötä ja vuoropuhelua, jotka liittyvät ilmastorahoitukseen ja rahoitusmekanismien kehittämiseen ilmastonmuutoksen torjumiseksi, mukaan lukien yksityisen sektorin osallistuminen; |
| --- | --- |

c)

edistää yhteistyötä ja vuoropuhelua, jotka liittyvät ilmastorahoitukseen ja rahoitusmekanismien kehittämiseen ilmastonmuutoksen torjumiseksi, mukaan lukien yksityisen sektorin osallistuminen;

| d) | sopeutua ilmastonmuutoksen kielteisiin vaikutuksiin, mukaan lukien sopeutumistoimien sisällyttäminen osapuolten kehitysstrategioihin ja -suunnitelmiin kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

d)

sopeutua ilmastonmuutoksen kielteisiin vaikutuksiin, mukaan lukien sopeutumistoimien sisällyttäminen osapuolten kehitysstrategioihin ja -suunnitelmiin kaikilla tasoilla;

| e) | edistää tutkimus- ja kehitystoimintaan sekä hillitsemis- ja sopeutumisteknologioihin liittyvää yhteistyötä; |
| --- | --- |

e)

edistää tutkimus- ja kehitystoimintaan sekä hillitsemis- ja sopeutumisteknologioihin liittyvää yhteistyötä;

| f) | edistää tietoisuuden lisäämistä, myös kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien väestöryhmien ja haavoittuvilla alueilla asuvien keskuudessa, helpottaa yleisön osallistumista ilmastonmuutoksen torjuntaan ja sisällyttää siihen analyysi ilmastonmuutoksen sukupuolivaikutuksista; |
| --- | --- |

f)

edistää tietoisuuden lisäämistä, myös kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien väestöryhmien ja haavoittuvilla alueilla asuvien keskuudessa, helpottaa yleisön osallistumista ilmastonmuutoksen torjuntaan ja sisällyttää siihen analyysi ilmastonmuutoksen sukupuolivaikutuksista;

| g) | edistää ilmastonmuutoksen torjumiseen tarkoitettujen taloudellisten välineiden, kuten hiilen hinnoittelun, ja tarvittaessa myös muiden välineiden kehittämistä koskevaa yhteistyötä ja vuoropuhelua; |
| --- | --- |

g)

edistää ilmastonmuutoksen torjumiseen tarkoitettujen taloudellisten välineiden, kuten hiilen hinnoittelun, ja tarvittaessa myös muiden välineiden kehittämistä koskevaa yhteistyötä ja vuoropuhelua;

| h) | edistää katastrofiriskien vähentämis- ja hallintastrategioiden kehittämistä, myös haavoittuvia alueita ja yhteisöjä varten. |
| --- | --- |

h)

edistää katastrofiriskien vähentämis- ja hallintastrategioiden kehittämistä, myös haavoittuvia alueita ja yhteisöjä varten.

39 artikla

Energia

1.   Osapuolet pyrkivät lisäämään energia-alan yhteistyötä tavoitteenaan

| a) | varmistaa kohtuuhintaisten, luotettavien ja kestävien energiapalvelujen yleinen saatavuus ja lisätä merkittävästi uusiutuvan energian osuutta maailmanlaajuisessa energialähteiden yhdistelmässä; |
| --- | --- |

a)

varmistaa kohtuuhintaisten, luotettavien ja kestävien energiapalvelujen yleinen saatavuus ja lisätä merkittävästi uusiutuvan energian osuutta maailmanlaajuisessa energialähteiden yhdistelmässä;

| b) | kehittää uusia, kestäviä, innovatiivisia ja uusiutuvia energiamuotoja, mukaan lukien biopolttoaineet ja biomassa, tuuli- ja aurinkoenergia ja geoterminen energia sekä vesivoima, ottaen huomioon energiatoimitusten monipuolistamisen merkityksen energiavarmuuden vahvistamisessa; |
| --- | --- |

b)

kehittää uusia, kestäviä, innovatiivisia ja uusiutuvia energiamuotoja, mukaan lukien biopolttoaineet ja biomassa, tuuli- ja aurinkoenergia ja geoterminen energia sekä vesivoima, ottaen huomioon energiatoimitusten monipuolistamisen merkityksen energiavarmuuden vahvistamisessa;

| c) | tukea sellaisten politiikkojen kehittämistä, joiden tavoitteena on lisätä uusiutuvan energian kilpailukykyä; |
| --- | --- |

c)

tukea sellaisten politiikkojen kehittämistä, joiden tavoitteena on lisätä uusiutuvan energian kilpailukykyä;

| d) | saavuttaa energiankäytössä järkevä taso ja parantaa energiatehokkuutta sekä tarjonnan että kysynnän suhteen edistämällä energiatehokkuutta energian tuotannossa, siirrossa, jakelussa ja käytössä; |
| --- | --- |

d)

saavuttaa energiankäytössä järkevä taso ja parantaa energiatehokkuutta sekä tarjonnan että kysynnän suhteen edistämällä energiatehokkuutta energian tuotannossa, siirrossa, jakelussa ja käytössä;

| e) | edistää puhtaan energiateknologian alan yhteistyötä, myös tutkimusyhteistyön avulla, erityisesti uusiutuvan energian, energian varastoinnin ja fossiilisten polttoaineiden käytön hiilestä irtautumisen alalla; |
| --- | --- |

e)

edistää puhtaan energiateknologian alan yhteistyötä, myös tutkimusyhteistyön avulla, erityisesti uusiutuvan energian, energian varastoinnin ja fossiilisten polttoaineiden käytön hiilestä irtautumisen alalla;

| f) | edistää vähähiilistä sähköntuotantoa, joka edistää siirtymistä puhtaaseen energiaan Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

edistää vähähiilistä sähköntuotantoa, joka edistää siirtymistä puhtaaseen energiaan Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti;

| g) | tehostaa valmiuksien kehittämistä ja edistää investointeja energiainfrastruktuureihin ja puhtaaseen energiateknologiaan avoimuusperiaate huomioon ottaen; |
| --- | --- |

g)

tehostaa valmiuksien kehittämistä ja edistää investointeja energiainfrastruktuureihin ja puhtaaseen energiateknologiaan avoimuusperiaate huomioon ottaen;

| h) | edistää kilpailua ja suotuisaa investointiympäristöä energiamarkkinoilla. |
| --- | --- |

h)

edistää kilpailua ja suotuisaa investointiympäristöä energiamarkkinoilla.

2.   Tätä varten osapuolet sopivat edistävänsä vastavuoroisesti hyödyttäviä yhteyksiä ja yhteistä tutkimusta, myös alueellisen energiayhteistyön avulla. Koska kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelma ja Pariisin sopimus ohjaavat kumppanuutta, osapuolet toteavat, että on tarpeen käsitellä puhtaan energian palvelujen kohtuuhintaisen saatavuuden ja kestävän kehityksen välisiä yhteyksiä. Kyseisiä toimia voidaan edistää muun muassa yhteistyössä EU:n energia-aloitteen kanssa.

40 artikla

Liikenne

1.   Osapuolet pyrkivät tekemään yhteistyötä asiaankuuluvilla liikennepolitiikan aloilla, jotta voidaan edistää kestävää liikennettä sekä laadukasta, luotettavaa, kestävää ja häiriönsietokykyistä infrastruktuuria, alueellinen ja rajatylittävä infrastruktuuri mukaan lukien, molempiin osapuoliin sovellettavien asiaankuuluvien kansainvälisten normien ja periaatteiden mukaisesti, parantaa tavaroiden ja matkustajien liikkuvuutta, tukea taloudellista kehitystä ja ihmisten hyvinvointia keskittyen palvelujen kohtuuhintaiseen ja tasapuoliseen saatavuuteen kaikille, edistää merenkulun ja ilmailun turvallisuutta, edistää ympäristönsuojelua ja lisätä osapuolten liikennejärjestelmien tehokkuutta.

2.   Osapuolten välisessä yhteistyössä liikenteen alalla pyritään edistämään seuraavia:

| a) | tietojen vaihto osapuolten liikennepolitiikoista ja -käytännöistä, erityisesti kaikkien saatavilla olevista turvallisista, edullisista, esteettömistä ja kestävistä kaupunkiliikenteen ja julkisen liikenteen järjestelmistä, kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa olevien (myös naisten, lasten sekä vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden) tarpeisiin, maaliikenteeseen, meriliikenteeseen, lentoliikenteeseen, liikenteen logistiikkaan sekä multimodaalisten liikenneverkkojen yhteenliitettävyyteen ja yhteentoimivuuteen; |
| --- | --- |

a)

tietojen vaihto osapuolten liikennepolitiikoista ja -käytännöistä, erityisesti kaikkien saatavilla olevista turvallisista, edullisista, esteettömistä ja kestävistä kaupunkiliikenteen ja julkisen liikenteen järjestelmistä, kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa olevien (myös naisten, lasten sekä vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden) tarpeisiin, maaliikenteeseen, meriliikenteeseen, lentoliikenteeseen, liikenteen logistiikkaan sekä multimodaalisten liikenneverkkojen yhteenliitettävyyteen ja yhteentoimivuuteen;

| b) | maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien siviilikäyttö keskittyen sääntelyä sekä tuotannonalan ja markkinoiden kehittämistä koskeviin molemmille hyödyllisiin kysymyksiin; tässä yhteydessä harkitaan eurooppalaisen maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän hyödyntämistä parhaiden mahdollisten hyötyjen saamiseksi molemmille osapuolille; |
| --- | --- |

b)

maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien siviilikäyttö keskittyen sääntelyä sekä tuotannonalan ja markkinoiden kehittämistä koskeviin molemmille hyödyllisiin kysymyksiin; tässä yhteydessä harkitaan eurooppalaisen maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän hyödyntämistä parhaiden mahdollisten hyötyjen saamiseksi molemmille osapuolille;

| c) | vuoropuhelu, jonka tavoitteena on parantaa ilmailun turvallisuutta, lentoliikenteen infrastruktuuriverkostoja ja toimia ihmisten ja tavaroiden nopean, tehokkaan, kestävän, turvallisen ja vakaan liikkuvuuden varmistamiseksi sekä tarkastella mahdollisuuksia kehittää edelleen suhteita lentoliikenteen alalla: siviili-ilmailualan yhteistyötä olisi edelleen edistettävä; |
| --- | --- |

c)

vuoropuhelu, jonka tavoitteena on parantaa ilmailun turvallisuutta, lentoliikenteen infrastruktuuriverkostoja ja toimia ihmisten ja tavaroiden nopean, tehokkaan, kestävän, turvallisen ja vakaan liikkuvuuden varmistamiseksi sekä tarkastella mahdollisuuksia kehittää edelleen suhteita lentoliikenteen alalla: siviili-ilmailualan yhteistyötä olisi edelleen edistettävä;

| d) | yhteistä etua koskevilla aloilla käytävä meriliikennepalveluja koskeva vuoropuhelu, jonka tavoitteena on erityisesti






  i) | helpottaa kaikkien sellaisten esteiden poistamista, jotka voivat haitata kauppamerenkulun kehitystä, ja tehdä tätä koskevaa yhteistyötä sekä parantaa edellytyksiä, joiden mukaisesti meriliikenteen rahtikuljetuksia toteutetaan osapuolten satamien välillä; |
| --- | --- | --- |

d)

yhteistä etua koskevilla aloilla käytävä meriliikennepalveluja koskeva vuoropuhelu, jonka tavoitteena on erityisesti

i)

helpottaa kaikkien sellaisten esteiden poistamista, jotka voivat haitata kauppamerenkulun kehitystä, ja tehdä tätä koskevaa yhteistyötä sekä parantaa edellytyksiä, joiden mukaisesti meriliikenteen rahtikuljetuksia toteutetaan osapuolten satamien välillä;

| ii) | taata esteetön pääsy kansainväliseen ja kolmansien maiden väliseen liikenteeseen liiketaloudellisin perustein; |
| --- | --- |

ii)

taata esteetön pääsy kansainväliseen ja kolmansien maiden väliseen liikenteeseen liiketaloudellisin perustein;

| iii) | parantaa osapuolten kilpailukykyä meriliikennealalla; ja |
| --- | --- |

iii)

parantaa osapuolten kilpailukykyä meriliikennealalla; ja

| iv) | taata syrjimätön kohtelu jäsenvaltion tai Thaimaan lipun alla purjehtiville aluksille tai toisen osapuolen kansalaisten tai yritysten liikennöimille aluksille verrattuna sen omien alusten kohteluun satamiin pääsyn, tukipalvelujen ja satamapalvelujen osalta, mukaan lukien meriliikenteen rooli tehokkaan kuljetusketjun kehittämisessä; |
| --- | --- |

iv)

taata syrjimätön kohtelu jäsenvaltion tai Thaimaan lipun alla purjehtiville aluksille tai toisen osapuolen kansalaisten tai yritysten liikennöimille aluksille verrattuna sen omien alusten kohteluun satamiin pääsyn, tukipalvelujen ja satamapalvelujen osalta, mukaan lukien meriliikenteen rooli tehokkaan kuljetusketjun kehittämisessä;

| e) | turvatoimia, turvallisuutta ja merten pilaantumisen ehkäisemistä ja vähentämistä koskevien vaatimusten täytäntöönpano erityisesti meriliikenteen aloilla molempiin osapuoliin sovellettavien kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti, mukaan lukien asianmukaisilla kansainvälisillä foorumeilla tehtävä kansainvälisten sääntöjen täytäntöönpanon tehostamiseen tähtäävä yhteistyö. |
| --- | --- |

e)

turvatoimia, turvallisuutta ja merten pilaantumisen ehkäisemistä ja vähentämistä koskevien vaatimusten täytäntöönpano erityisesti meriliikenteen aloilla molempiin osapuoliin sovellettavien kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti, mukaan lukien asianmukaisilla kansainvälisillä foorumeilla tehtävä kansainvälisten sääntöjen täytäntöönpanon tehostamiseen tähtäävä yhteistyö.

41 artikla

Matkailu

1.   Osapuolet pyrkivät kestävää matkailua koskevien kansainvälisten suuntaviivojen mukaisesti parantamaan tiedonvaihtoa ja ottamaan käyttöön parhaita käytäntöjä, jotta voidaan varmistaa sellaisen kestävän matkailun tasapainoinen kehitys, joka luo työpaikkoja ja edistää paikallista kulttuuria ja tuotteita, sekä edistää sellaisten välineiden kehittämistä, joilla seurataan kestävän kehityksen vaikutuksia kestävään matkailuun.

2.   Osapuolet sopivat kehittävänsä yhteistyötä, jolla pyritään suojelemaan luonnon- ja kulttuuriperintöä ja maksimoimaan niihin liittyvät mahdollisuudet lieventämällä matkailun haittavaikutuksia, erityisesti ihmisten, varsinkin lasten, hyväksikäyttöä missä tahansa muodossa, suojelemalla luonnonvaraisia eläimiä, kasvistoa, luonnon monimuotoisuutta ja ekosysteemejä ja lisäämällä matkailuelinkeinon myönteistä vaikutusta paikallisyhteisöjen kestävään kehitykseen muun muassa kehittämällä kestävää matkailua niin, että kunnioitetaan paikallisten ja perinteisten yhteisöjen koskemattomuutta ja otetaan huomioon niiden edut, sekä parantamalla matkailualan koulutusta.

42 artikla

Koulutus ja kulttuuri

1.   Osapuolet sopivat edistävänsä koulutus- ja kulttuuriyhteistyötä, jossa kunnioitetaan asianmukaisesti osapuolten moninaisuutta, lisätäkseen kulttuuriensa ja kieltensä vastavuoroista ymmärtämystä ja tuntemusta.

2.   Osapuolet pyrkivät toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä edistääkseen koulutuksen ja kulttuurin osuutta kestävään kehitykseen liittyvässä koulutuksessa ja kulttuurialan vaihdossa sekä toteuttamaan yhteisiä aloitteita näillä aloilla muun muassa järjestämällä yhteisiä kulttuuritapahtumia. Tältä osin osapuolet sopivat jatkavansa Aasia–Eurooppa-säätiön toiminnan tukemista.

3.   Osapuolet sopivat tekevänsä tiivistä yhteistyötä asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla, kuten YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestössä (Unesco), aineellisen ja aineettoman kulttuuriperinnön säilyttämisen parantamiseksi, erityisesti Unescon yleiskokouksen 16 päivänä marraskuuta 1972 hyväksymän maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemista koskevan yleissopimuksen ja Unescon yleiskokouksen 17 päivänä lokakuuta 2003 hyväksymän aineettoman kulttuuriperinnön suojelemista koskevan yleissopimuksen yhteydessä, ja ottavat huomioon kulttuurisen monimuotoisuuden edistämisen merkityksen taiteiden ja tietoon perustuvan luovan talouden kehityksen kannalta.

4.   Osapuolet edistävät lisäksi toimenpiteitä, joilla pyritään luomaan yhteyksiä niiden erityisvirastojen välille sekä edistämään tietojen, taitotiedon, opiskelijoiden, korkeakoulujen henkilöstön ja asiantuntijoiden vaihtoa ja ajatushautomoiden välisiä yhteyksiä. Osapuolten yhteistyössä ja teknisten resurssien käytössä hyödynnetään Kaakkois-Aasiassa toteutettavien EU:n koulutus- ja kulttuuriohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia sekä osapuolten tällä alalla saamia kokemuksia. Osapuolet sopivat myös tehostavansa korkea-asteen koulutukseen liittyvää yhteistyötä, edistävänsä Erasmus+ -ohjelman täytäntöönpanoa sekä vaihtavansa parhaita käytäntöjä nuorisopolitiikan ja nuorisotyön alalla.

43 artikla

Ympäristö ja luonnonvarat

1.   Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että on tarpeen tehdä yhteistyötä ympäristönsuojelun alalla ja pyrkiä kohti vähähiilistä, sietokykyistä ja resurssitehokasta kiertotaloutta, biotalous mukaan luettuna, talouskasvun irrottamiseksi ympäristön pilaantumisesta sekä suojella ja hallita luonnonvaroja kestävällä tavalla ja edistää biologista monimuotoisuutta, joka on perusta nykyisten ja tulevien sukupolvien kehitykselle.

2.   Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että ympäristöön ja luonnonvaroihin liittyvällä yhteistyöllä edistetään resurssien tehokasta käyttöä ja kestävään kehitykseen tähtäävää ympäristön suojelua ja parantamista. Osapuolet pyrkivät yhteistyössään kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanoon ja asiaankuuluvien monenvälisten ympäristösopimusten, myös Pariisin sopimuksen, tehokkaaseen täytäntöönpanoon.

3.   Osapuolet pyrkivät jatkamaan ja vahvistamaan ympäristönsuojelua koskevaa yhteistyötään erityisesti seuraavilla osa-alueilla:

| a) | ympäristötietoisuuden ja hyvän ympäristöhallinnon edistäminen, mukaan lukien paikallisyhteisöjen tehostettu ja merkityksellinen osallistuminen ympäristönsuojeluun ja kestävän kehityksen toimiin; |
| --- | --- |

a)

ympäristötietoisuuden ja hyvän ympäristöhallinnon edistäminen, mukaan lukien paikallisyhteisöjen tehostettu ja merkityksellinen osallistuminen ympäristönsuojeluun ja kestävän kehityksen toimiin;

| b) | siirtyminen kiertotalouteen kestävän kulutuksen ja tuotannon varmistamiseksi, resurssitehokkuuden maksimoimiseksi ja jätteen, erityisesti muovijätteen, syntymisen minimoimiseksi muovien ja mikromuovien aiheuttaman merten saastumisen ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

b)

siirtyminen kiertotalouteen kestävän kulutuksen ja tuotannon varmistamiseksi, resurssitehokkuuden maksimoimiseksi ja jätteen, erityisesti muovijätteen, syntymisen minimoimiseksi muovien ja mikromuovien aiheuttaman merten saastumisen ehkäisemiseksi;

| c) | ekosysteemiin ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvien arvojen sisällyttäminen kansalliseen ja paikalliseen suunnitteluun ja köyhyyden vähentämisen strategioihin ja tilinpitoon sekä asiaankuuluvien monenvälisten ympäristösopimusten täytäntöönpanon edistäminen, myös luonnon monimuotoisuuden ja luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kansainvälisen kaupan osalta; |
| --- | --- |

c)

ekosysteemiin ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvien arvojen sisällyttäminen kansalliseen ja paikalliseen suunnitteluun ja köyhyyden vähentämisen strategioihin ja tilinpitoon sekä asiaankuuluvien monenvälisten ympäristösopimusten täytäntöönpanon edistäminen, myös luonnon monimuotoisuuden ja luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kansainvälisen kaupan osalta;

| d) | maan ja maaperän suojelu, säilyttäminen ja ennallistaminen sekä kestävä maankäyttö maaperän heikentymisen nollatason saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

d)

maan ja maaperän suojelu, säilyttäminen ja ennallistaminen sekä kestävä maankäyttö maaperän heikentymisen nollatason saavuttamiseksi;

| e) | kestävää metsänhoitoa ja metsähallinnon parantamista koskeva yhteistyö, mukaan lukien osallistuminen alueelliseen yhteistyöhön laittomien hakkuiden ja niihin liittyvän kaupan, metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen torjumiseksi, myös edistämällä metsäkatoa aiheuttamattomia maatalousalan perushyödykkeiden toimitusketjuja, suojelua, metsitystä, uudelleenmetsitystä ja metsien ennallistamista sekä lisäämällä metsien hiilivarastoja; tähän voi sisältyä metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskeva vapaaehtoinen kumppanuussopimus; |
| --- | --- |

e)

kestävää metsänhoitoa ja metsähallinnon parantamista koskeva yhteistyö, mukaan lukien osallistuminen alueelliseen yhteistyöhön laittomien hakkuiden ja niihin liittyvän kaupan, metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen torjumiseksi, myös edistämällä metsäkatoa aiheuttamattomia maatalousalan perushyödykkeiden toimitusketjuja, suojelua, metsitystä, uudelleenmetsitystä ja metsien ennallistamista sekä lisäämällä metsien hiilivarastoja; tähän voi sisältyä metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskeva vapaaehtoinen kumppanuussopimus;

| f) | kansallispuistojen hyvä hallinto sekä biologisesti erittäin monimuotoisten alueiden ja herkkien ekosysteemien määrittäminen ja suojelu siten, että otetaan asianmukaisesti huomioon näillä alueilla tai niiden lähellä elävät paikallisyhteisöt sekä uhanalaiset ja erittäin uhanalaiset lajit; |
| --- | --- |

f)

kansallispuistojen hyvä hallinto sekä biologisesti erittäin monimuotoisten alueiden ja herkkien ekosysteemien määrittäminen ja suojelu siten, että otetaan asianmukaisesti huomioon näillä alueilla tai niiden lähellä elävät paikallisyhteisöt sekä uhanalaiset ja erittäin uhanalaiset lajit;

| g) | rannikkoalueiden ja merten luonnonvarojen suojelu ja kestävä hoito, mukaan lukien suojellut merialueet ja ympäristö; |
| --- | --- |

g)

rannikkoalueiden ja merten luonnonvarojen suojelu ja kestävä hoito, mukaan lukien suojellut merialueet ja ympäristö;

| h) | kemikaalien, kiinteän ja elektroniikkajätteen, meressä olevien jätteiden, otsonikerrosta heikentävien aineiden sekä uhanalaisten ja erittäin uhanalaisten lajien laittoman rajatylittävän liikkumisen estäminen sekä veden, maaperän ja ilman pilaantumisen ja melusaasteen ehkäiseminen; |
| --- | --- |

h)

kemikaalien, kiinteän ja elektroniikkajätteen, meressä olevien jätteiden, otsonikerrosta heikentävien aineiden sekä uhanalaisten ja erittäin uhanalaisten lajien laittoman rajatylittävän liikkumisen estäminen sekä veden, maaperän ja ilman pilaantumisen ja melusaasteen ehkäiseminen;

| i) | osallistavan, häiriönsietokykyisen ja ympäristöä säästävän kemikaalien hallinnan ja jätehuollon varmistaminen; |
| --- | --- |

i)

osallistavan, häiriönsietokykyisen ja ympäristöä säästävän kemikaalien hallinnan ja jätehuollon varmistaminen;

| j) | kestävää vesihuoltoa ja sanitaatiota koskevan yhteistyön edistäminen veden saatavuuden, laadun ja käytön tehokkuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

j)

kestävää vesihuoltoa ja sanitaatiota koskevan yhteistyön edistäminen veden saatavuuden, laadun ja käytön tehokkuuden varmistamiseksi;

| k) | ekoinnovoinnin ja puhtaiden teknologioiden edistäminen ympäristöteknologioiden, kestävien tuotteiden ja palvelujen edistämiseksi ja käyttöönottamiseksi, myös asianmukaisten verotukseen liittyvien ja taloudellisten kannustimien avulla; |
| --- | --- |

k)

ekoinnovoinnin ja puhtaiden teknologioiden edistäminen ympäristöteknologioiden, kestävien tuotteiden ja palvelujen edistämiseksi ja käyttöönottamiseksi, myös asianmukaisten verotukseen liittyvien ja taloudellisten kannustimien avulla;

| l) | maanhavainnointijärjestelmien käytön edistäminen ympäristökysymyksissä sekä niihin liittyvien valmiuksien ja kokemusten jakamisen edistäminen. |
| --- | --- |

l)

maanhavainnointijärjestelmien käytön edistäminen ympäristökysymyksissä sekä niihin liittyvien valmiuksien ja kokemusten jakamisen edistäminen.

44 artikla

Valtamerten hallinnointi

1.   Osapuolet vahvistavat valtamerten hallinnointia koskeviin kysymyksiin liittyvää vuoropuhelua ja yhteistyötä edistääkseen meren elollisten luonnonvarojen ja meriekosysteemien säilyttämistä ja kestävää hoitoa pitkällä aikavälillä.

2.   Osapuolet tehostavat yhteistyötä meren elollisten luonnonvarojen säilyttämisen, hoidon ja kestävän hyödyntämisen alalla, sellaisina kuin ne on määritelty kolmannessa merioikeuskonferenssissa 10 päivänä joulukuuta 1982 hyväksytyssä Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksessa (UNCLOS) ja 31 päivänä lokakuuta 1995 annetussa elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) yleiskonferenssin päätöslauselmassa nro 4/95 hyväksytyissä FAO:n vastuullisen kalastuksen toimintaohjeissa. Osapuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä edistääkseen niiden tavoitteiden täytäntöönpanoa, jotka sisältyvät kansainvälisten suojelu- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen edistämisestä aavalla merellä toimivien kalastusalusten osalta Roomassa 24 päivänä marraskuuta 1993 tehtyyn FAO:n sopimukseen sekä hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta New Yorkissa 4 päivänä elokuuta 1995 tehtyyn YK:n sopimukseen.

3.   Lisäksi osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä

| a) | edistääkseen Roomassa 22 päivänä marraskuuta 2009 hyväksytyn laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, vastustamiseksi ja poistamiseksi toteutettavia satamavaltion toimenpiteitä koskevan FAO:n sopimuksen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

a)

edistääkseen Roomassa 22 päivänä marraskuuta 2009 hyväksytyn laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, vastustamiseksi ja poistamiseksi toteutettavia satamavaltion toimenpiteitä koskevan FAO:n sopimuksen täytäntöönpanoa;

| b) | sellaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kanssa tai sellaisten järjestelyjen puitteissa, joiden jäseniä, tarkkailijoita tai yhteistyötä tekeviä muita kuin sopimuspuolia ne ovat, meren elollisten luonnonvarojen ja niiden ekosysteemien säilyttämisen ja kestävän hoidon edistämiseksi; |
| --- | --- |

b)

sellaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kanssa tai sellaisten järjestelyjen puitteissa, joiden jäseniä, tarkkailijoita tai yhteistyötä tekeviä muita kuin sopimuspuolia ne ovat, meren elollisten luonnonvarojen ja niiden ekosysteemien säilyttämisen ja kestävän hoidon edistämiseksi;

| c) | laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) ja siihen liittyvän toiminnan torjumiseksi kattavin, tehokkain ja avoimin toimenpitein, myös jakamalla kokemuksia, edistämällä valmiuksien kehittämistä ja vaihtamalla tietoja LIS-kalastuksesta ottaen tarvittaessa huomioon tietojen luottamuksellisuuden ja kansallisen lainsäädännön; |
| --- | --- |

c)

laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) ja siihen liittyvän toiminnan torjumiseksi kattavin, tehokkain ja avoimin toimenpitein, myös jakamalla kokemuksia, edistämällä valmiuksien kehittämistä ja vaihtamalla tietoja LIS-kalastuksesta ottaen tarvittaessa huomioon tietojen luottamuksellisuuden ja kansallisen lainsäädännön;

| d) | työelämän perusperiaatteiden ja -oikeuksien edistämiseksi kalastus-, kala- ja äyriäisalalla sekä Genevessä 30 päivänä toukokuuta 2007 hyväksytyn kalastusalan työtä koskevan ILO:n yleissopimuksen nro 188 panemiseksi täytäntöön; |
| --- | --- |

d)

työelämän perusperiaatteiden ja -oikeuksien edistämiseksi kalastus-, kala- ja äyriäisalalla sekä Genevessä 30 päivänä toukokuuta 2007 hyväksytyn kalastusalan työtä koskevan ILO:n yleissopimuksen nro 188 panemiseksi täytäntöön;

| e) | kestävän ja vastuullisen merivesiviljelyn kehittämiseksi, myös FAO:n vastuullisen kalastuksen toimintaohjeiden tavoitteiden ja periaatteiden panemiseksi täytäntöön; |
| --- | --- |

e)

kestävän ja vastuullisen merivesiviljelyn kehittämiseksi, myös FAO:n vastuullisen kalastuksen toimintaohjeiden tavoitteiden ja periaatteiden panemiseksi täytäntöön;

| f) | valtameriin kohdistuvien paineiden vähentämiseksi muun muassa torjumalla merten roskaantumista ja pilaantumista, mukaan lukien maalla ja aluksilla sijaitsevista lähteistä ja ihmisen toiminnasta merellä peräisin oleva pilaantuminen, osapuoliin sovellettavien kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti ja toteuttamalla sopeutumis- ja hillitsemistoimenpiteitä, joilla parannetaan valtamerten ja rannikkoyhteisöjen kykyä sietää ilmastonmuutosta. |
| --- | --- |

f)

valtameriin kohdistuvien paineiden vähentämiseksi muun muassa torjumalla merten roskaantumista ja pilaantumista, mukaan lukien maalla ja aluksilla sijaitsevista lähteistä ja ihmisen toiminnasta merellä peräisin oleva pilaantuminen, osapuoliin sovellettavien kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti ja toteuttamalla sopeutumis- ja hillitsemistoimenpiteitä, joilla parannetaan valtamerten ja rannikkoyhteisöjen kykyä sietää ilmastonmuutosta.

45 artikla

Maatalous, kotieläintalous, kalatalous ja maaseudun kehittäminen

1.   Osapuolet sopivat edistävänsä maataloutta, kotieläintaloutta, kalataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevaa vuoropuhelua. Osapuolet vaihtavat tietoja ja kehittävät yhteistyötä seuraavilla osa-alueilla:

| a) | maatalouspolitiikka ja maatalouden yleiset kansainväliset näkymät; |
| --- | --- |

a)

maatalouspolitiikka ja maatalouden yleiset kansainväliset näkymät;

| b) | maatalouskaupan edistäminen ja helpottaminen, mukaan lukien kasvien, eläinten, vesieläinten ja niistä saatavien tuotteiden kauppa; |
| --- | --- |

b)

maatalouskaupan edistäminen ja helpottaminen, mukaan lukien kasvien, eläinten, vesieläinten ja niistä saatavien tuotteiden kauppa;

| c) | maaseutualueiden kehityspolitiikka, mukaan lukien muut tuotantoresurssit ja -panokset, tietämys, rahoituspalvelut, markkinat ja mahdollisuudet lisäarvoon ja muuhun kuin maataloustyöhön; |
| --- | --- |

c)

maaseutualueiden kehityspolitiikka, mukaan lukien muut tuotantoresurssit ja -panokset, tietämys, rahoituspalvelut, markkinat ja mahdollisuudet lisäarvoon ja muuhun kuin maataloustyöhön;

| d) | kasveihin, eläimiin ja vesieläintuotteisiin liittyvät politiikat, mukaan lukien maatalouden laatujärjestelmät, kuten maantieteelliset merkinnät ja luonnonmukainen tuotanto, sekä hyviä maatalouskäytäntöjä koskeva yhteistyö; |
| --- | --- |

d)

kasveihin, eläimiin ja vesieläintuotteisiin liittyvät politiikat, mukaan lukien maatalouden laatujärjestelmät, kuten maantieteelliset merkinnät ja luonnonmukainen tuotanto, sekä hyviä maatalouskäytäntöjä koskeva yhteistyö;

| e) | luonnonmukaisen maatalouden sertifiointi- ja akkreditointijärjestelmien ja kestävän maataloustuotannon edistäminen. |
| --- | --- |

e)

luonnonmukaisen maatalouden sertifiointi- ja akkreditointijärjestelmien ja kestävän maataloustuotannon edistäminen.

2.   Osapuolet sopivat edistävänsä teknologiayhteistyötä, valmiuksien kehittämistä tai muita yhteistyömuotoja, jotka lisäävät tuottavuutta, turvallista ja kestävää tuotantoa ja häiriönsietokykyisiä käytäntöjä maataloudessa, kotieläintaloudessa, kalataloudessa ja maaseudun kehittämiseen liittyvillä aloilla ja joilla parannetaan kasvi- ja eläintauteihin ja zoonooseihin liittyviä valmiuksia, niiden ehkäisyä ja havaitsemista, niihin reagointia ja niiden valvontaa yhteinen terveys -lähestymistavan ja kansainvälisten standardien mukaisesti.

3.   Osapuolet sopivat kannustavansa julkista ja yksityistä sektoria keskustelemaan ja vaihtamaan liiketoimintaa koskevia tietoja, myös toteuttamaan maataloustuotteisiin liittyvien yritysten yhteensaattamista ja kaupan edistämistä koskevia tapahtumia.

46 artikla

Terveys

1.   Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä ja jakavansa kokemuksia ja parhaita käytäntöjä terveysalalla vahvistaakseen tutkimustoimia, puuttuakseen merkittävien ei-tarttuvien tautien ja tartuntatautien, myös covid-19-pandemian, aiheuttamaan uhkaan sekä vahvistaakseen yleistä terveydenhuoltoa ja terveyspalveluja, mukaan lukien seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelut. Osapuolet sopivat myös vaihtavansa näkemyksiä ja parhaita käytäntöjä lääkkeisiin ja lääkinnällisiin laitteisiin liittyvistä sääntelykysymyksistä.

2.   Yhteistyötä terveydenhuollon alalla tehdään pääasiassa kansainvälisillä foorumeilla, myös Maailman terveysjärjestössä, ja monenvälisissä aloitteissa seuraavien kaltaisilla aloilla:

| a) | yhteinen tutkimus ja vertikaalisten terveydenhuolto-ohjelmien kehittäminen; yhteinen tutkimus monenvälisissä aloitteissa, kuten kroonisia sairauksia käsittelevä maailmanlaajuinen yhteenliittymä ja maailmanlaajuinen tutkimusyhteistyö tartuntatautien alalla; |
| --- | --- |

a)

yhteinen tutkimus ja vertikaalisten terveydenhuolto-ohjelmien kehittäminen; yhteinen tutkimus monenvälisissä aloitteissa, kuten kroonisia sairauksia käsittelevä maailmanlaajuinen yhteenliittymä ja maailmanlaajuinen tutkimusyhteistyö tartuntatautien alalla;

| b) | valmiuksien ja henkilöresurssien kehittäminen; |
| --- | --- |

b)

valmiuksien ja henkilöresurssien kehittäminen;

| c) | terveysalan kansainväliset sopimukset. |
| --- | --- |

c)

terveysalan kansainväliset sopimukset.

47 artikla

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

1.   Osapuolet sopivat tehostavansa yhteistyötä ja edistävänsä teknistä apua työllisyys- ja sosiaaliasioiden alalla, mukaan lukien yhteistyö, joka koskee alueellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, työterveyttä ja -turvallisuutta, sukupuolten tasa-arvoa ja samaa palkkaa samanarvoisesta työstä, elinikäistä oppimista ja taitojen kehittämistä, sosiaalista suojelua ja ihmisarvoista työtä, globalisaation sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamiseksi.

2.   Osapuolet vahvistavat, että on tarpeen tukea kaikkia hyödyttävää globalisaatioprosessia ja edistää täyttä ja tuottavaa työllisyyttä ja ihmisarvoista työtä kestävän kehityksen ja köyhyyden vähentämisen keskeisenä osatekijänä kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman, Genevessä 10 päivänä kesäkuuta 2008 hyväksytyn sosiaalisesti oikeudenmukaista globalisaatiota koskevan ILO:n julistuksen ja Genevessä 21 päivänä kesäkuuta 2019 hyväksytyn työn tulevaisuutta koskevan ILO:n satavuotisjulistuksen mukaisesti. Osapuolet ottavat huomioon taloudellisen ja sosiaalisen tilanteensa erityispiirteet ja eroavuudet.

3.   Osapuolet vahvistavat sitoumuksensa edistää kansainvälisesti tunnustettuja sosiaali- ja työnormeja ja panna ne tehokkaasti täytäntöön sekä kunnioittaa, edistää ja toteuttaa työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia, jotka on vahvistettu Genevessä 18 päivänä kesäkuuta 1998 annetussa ja 10 päivänä kesäkuuta 2022 muutetussa työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia koskevassa ILO:n julistuksessa. Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä ja antavansa teknistä apua ILO:n keskeisten yleissopimusten ratifioimiseksi ja panemiseksi täytäntöön sekä tarvittaessa tekevänsä yhteistyötä muiden ajantasaisten ILO:n yleissopimusten ratifioinnin ja täytäntöönpanon edistämiseksi, myös työelämässä esiintyvän väkivallan ja häirinnän osalta.

4.   Osapuolet sopivat edistävänsä hallituksen ja työmarkkinaosapuolten välistä yhteistyötä työllisyys- ja sosiaaliasioiden alalla sekä tietojen vaihtoa työllisyydestä, työterveydestä ja -turvallisuudesta, työsuojelutarkastuksista ja sosiaalista suojelua ja työsuojelua koskevasta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelusta.

5.   Työllisyys- ja sosiaaliasioiden alalla tehtävään yhteistyöhön voivat sisältyä muun muassa yhdessä sovitut erityisohjelmat ja -hankkeet sekä vuoropuhelu, yhteistyö ja aloitteet molemmille osapuolille tärkeissä kysymyksissä kahden- tai monenvälisesti, kuten ASEMin, EU:n ja ASEANin vuoropuhelun ja ILO:n puitteissa.

48 artikla

Tilastot

Osapuolet sopivat edistävänsä EU:n ja ASEANin nykyisten tilastoalan yhteistyötoimien mukaisesti yhteistyötä tilastomenetelmien ja -käytäntöjen yhdenmukaistamiseksi, mukaan lukien tilastojen kerääminen, käsittely, analysointi ja levittäminen, jotta voidaan parantaa korkealaatuisten, ajantasaisten, asiaankuuluvien ja yksityiskohtaisempien yhdistettyjen tietojen saatavuutta ja osapuolet voivat käyttää molemminpuolisesti hyväksyttävin perustein tilastoja, jotka koskevat tavara- ja palvelukauppaa ja yleisemmin mitä tahansa muuta tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa alaa, joka soveltuu tilastolliseen käsittelyyn. Osapuolet korostavat tietojen ja tilastojen merkitystä kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanon kannalta.

49 artikla

Kansalaisyhteiskunta

Osapuolet tunnustavat kansalaisyhteiskunnan, erityisesti tutkijoiden ja työmarkkinaosapuolten sekä ajatushautomoiden ja työmarkkinaosapuolten välisten yhteyksien roolin ja panoksen tämän sopimuksen mukaisessa vuoropuhelu- ja yhteistyöprosessissa sekä sopivat edistävänsä tehokasta vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa, sen tehokasta ja rakentavaa osallistumista sekä useiden sidosryhmien välisiä kumppanuuksia.

VI OSASTO

YHTEISTYÖTAVAT

50 artikla

Yhteistyöresurssit

1.   Osapuolet sopivat antavansa omien resurssiensa ja sääntöjensä sallimissa rajoissa käyttöön asianmukaiset resurssit, myös rahoitusta, tässä sopimuksessa vahvistettujen yhteistyötavoitteiden saavuttamiseksi.

2.   Osapuolet kannustavat Euroopan investointipankkia jatkamaan toimintaansa Thaimaassa sen omien menettelyjen ja rahoituskriteerien mukaisesti.

51 artikla

Yhteistyö kolmansien maiden kehittämiseksi

1.   Osapuolet sopivat aloittavansa säännöllisen vuoropuhelun kehitysohjelmistaan kolmansissa maissa.

2.   Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä yhteisissä toimissa, joilla pyritään tukemaan kestävää kehitystä Thaimaan naapurimaissa ja niiden ulkopuolella asiaankuuluvilla kolmenvälisen yhteistyön aloilla. Kaikki asianomaiset kumppanit määrittelevät yhteistyöalat edunsaajamaiden tarpeiden sekä EU:n ja Thaimaan valmiuksien ja asiantuntemuksen perusteella, ja niistä päätetään tapauskohtaisesti.

VII OSASTO

INSTITUTIONAALINEN RAKENNE

52 artikla

Sekakomitea

1.   Perustetaan sekakomitea, joka koostuu kummankin osapuolen mahdollisimman korkean tason edustajista ja jonka tehtävänä on

| a) | varmistaa tämän sopimuksen moitteeton toiminta ja täytäntöönpano; |
| --- | --- |

a)

varmistaa tämän sopimuksen moitteeton toiminta ja täytäntöönpano;

| b) | vahvistaa tämän sopimuksen tavoitteita koskevat painopisteet; |
| --- | --- |

b)

vahvistaa tämän sopimuksen tavoitteita koskevat painopisteet;

| c) | antaa suosituksia tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

c)

antaa suosituksia tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi;

| d) | ratkaista tarvittaessa tämän sopimuksen tulkintaa, täytäntöönpanoa tai soveltamista koskevat näkemyserot tai -eroavaisuudet 55 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

ratkaista tarvittaessa tämän sopimuksen tulkintaa, täytäntöönpanoa tai soveltamista koskevat näkemyserot tai -eroavaisuudet 55 artiklan mukaisesti;

| e) | tutkia kaikki kumman tahansa osapuolen esittämät tiedot, jotka koskevat tämän sopimuksen mukaisten velvoitteiden täyttämättä jättämistä ja käydä toisen osapuolen kanssa neuvotteluja molempien osapuolten hyväksyttävissä olevan sovintoratkaisun löytämiseksi 55 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

tutkia kaikki kumman tahansa osapuolen esittämät tiedot, jotka koskevat tämän sopimuksen mukaisten velvoitteiden täyttämättä jättämistä ja käydä toisen osapuolen kanssa neuvotteluja molempien osapuolten hyväksyttävissä olevan sovintoratkaisun löytämiseksi 55 artiklan mukaisesti.

2.   Sekakomitea kokoontuu tavallisesti vähintään kahden vuoden välein vuorotellen Bangkokissa ja Brysselissä yhteisesti sovittavana päivänä. Osapuolten niin sopiessa voidaan järjestää myös ylimääräisiä sekakomitean kokouksia. Sekakomitean puheenjohtajana toimii vuorotellen kummankin osapuolen edustaja. Sekakomitean kokousten esityslistasta päätetään osapuolten yhteisellä sopimuksella.

3.   Sekakomitea voi perustaa erityisiä työryhmiä auttamaan tehtäviensä hoidossa. Kyseiset työryhmät raportoivat toiminnastaan yksityiskohtaisesti sekakomitealle kussakin sen kokouksessa.

4.   Osapuolet sopivat, että sekakomitean tehtävänä on myös huolehtia kaikkien osapuolten välillä tehtyjen tai tehtävien alakohtaisten sopimusten tai pöytäkirjojen moitteettomasta toiminnasta.

5.   Sekakomitea vahvistaa oman työjärjestyksensä.

VIII OSASTO

LOPPUMÄÄRÄYKSET

53 artikla

Tulevaa kehitystä koskeva lauseke

1.   Yhteistyötä lisätäkseen osapuolet voivat keskinäisestä sopimuksestaan laajentaa tätä sopimusta, myös täydentämällä sitä tiettyjä aloja, sektoreita tai toimintoja koskevilla sopimuksilla tai pöytäkirjoilla. Tällaiset erillissopimukset tai -pöytäkirjat ovat erottamaton osa osapuolten välisiä yleisiä kahdenvälisiä suhteita, ja niihin sovelletaan yhteistä institutionaalista kehystä.

2.   Sopimuksen täytäntöönpanon osalta kumpi tahansa osapuoli voi tehdä ehdotuksia yhteistyön laajentamiseksi ottaen huomioon tämän sopimuksen soveltamisesta saadut kokemukset.

54 artikla

Muut sopimukset

1.   Tämä sopimus ja sen nojalla toteutettavat toimet eivät millään tavalla rajoita jäsenvaltioiden valtuuksia tehdä kahdenvälistä yhteistyötä Thaimaan kanssa tai tarvittaessa tehdä Thaimaan kanssa uusia kumppanuus- ja yhteistyösopimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionista ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyjen sopimusten asian kannalta merkityksellisten määräysten soveltamista.

2.   Tämä sopimus ei vaikuta sellaisten sitoumusten soveltamiseen tai täytäntöönpanoon, joita kumpi tahansa osapuoli on antanut kolmansille osapuolille.

3.   Tämän sopimuksen määräykset eivät estä osapuolta toteuttamasta toimia, riitojenratkaisutoimet mukaan luettuina, jonkin muun sellaisen kansainvälisen sopimuksen nojalla, jonka osapuolia molemmat osapuolet ovat.

55 artikla

Velvoitteiden täyttäminen

1.   Osapuolet toteuttavat kaikki tarvittavat yleiset tai erityiset toimenpiteet varmistaakseen tästä sopimuksesta johtuvien velvoitteidensa täyttämisen. Ne huolehtivat siitä, että tässä sopimuksessa määrätyt tavoitteet saavutetaan.

2.   Kumpi tahansa osapuoli voi 52 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti saattaa sekakomitean käsiteltäväksi tämän sopimuksen soveltamista tai tulkintaa koskevan riidan.

3.   Jos jompikumpi osapuoli katsoo, että toinen osapuoli on jättänyt täyttämättä jonkin tämän sopimuksen mukaisen velvoitteensa, se voi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet kansainvälisen oikeuden mukaisesti.

4.   Ennen 3 kohdassa tarkoitettujen aiheellisten toimenpiteiden toteuttamista, lukuun ottamatta 5 kohdassa tarkoitettuja tapauksia, tällainen osapuoli esittää sekakomitealle kaikki tilanteen perinpohjaiseksi tutkimiseksi tarvittavat tiedot osapuolten hyväksyttävissä olevan ratkaisun saavuttamiseksi. Osapuolet käyvät neuvottelut sekakomiteassa. Jos sekakomitea ei pääse molempia tyydyttävään ratkaisuun, tällainen osapuoli voi toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä.

5.   Jos jommallakummalla osapuolella on vakavia syitä katsoa, että toinen osapuoli on olennaisesti jättänyt täyttämättä jonkin 1 artiklan 1 kohdassa ja 3 artiklan 1 kohdassa olennaiseksi osaksi kuvatuista velvoitteista, sen on välittömästi ilmoitettava toiselle osapuolelle tällaisesta täyttämättä jättämisestä. Jommankumman osapuolen pyynnöstä sekakomitea tai muu osapuolten yhteisellä sopimuksella nimeämä elin järjestää enintään 30 päivän kuluessa välittömät neuvottelut, joissa tutkitaan perusteellisesti kaikki toimenpiteen osatekijät tai perusteet osapuolten hyväksyttävissä olevan ratkaisun saavuttamiseksi. Kyseisen määräajan jälkeen ilmoituksen tehnyt osapuoli voi soveltaa aiheellisia toimenpiteitä.

6.   Aiheellisia toimenpiteitä valittaessa etusijalle on asetettava ne, joista on vähiten haittaa tämän sopimuksen tai mahdollisten muiden 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen erillissopimusten toiminnalle. Tällaisten toimenpiteiden on oltava luonteeltaan väliaikaisia ja oikeassa suhteessa rikkomukseen, jotta voidaan kannustaa velvoitteiden täyttämiseen. Edellä olevaa 4 kohtaa sovellettaessa ’aiheellisiin toimenpiteisiin’ voi sisältyä tämän sopimuksen soveltamisen keskeyttäminen joko osittain tai kokonaan. Edellä olevaa 5 kohtaa sovellettaessa ’aiheellisiin toimenpiteisiin’ voi sisältyä tämän sopimuksen tai minkä tahansa 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun erillissopimuksen soveltamisen keskeyttäminen joko osittain tai kokonaan. Kumpikin osapuoli tekisi päätöksen soveltamisen keskeyttämisestä omien lakiensa ja määräystensä mukaisesti.

7.   Kumpi tahansa osapuoli voi pyytää sekakomiteaa tarkastelemaan olosuhteita, jotka johtivat aiheellisten toimenpiteiden soveltamiseen, jotta voidaan päästä osapuolten hyväksyttävissä olevaan ratkaisuun. Osapuolen, joka toteuttaa aiheelliset toimenpiteet, on peruutettava ne heti, kun se on perusteltua.

56 artikla

Helpottaminen

Helpottaakseen tämän sopimuksen nojalla tehtävää yhteistyötä osapuolet sopivat järjestävänsä yhteistyön toteuttamiseen osallistuville virkamiehille ja asiantuntijoille tehtävien hoitamista varten tarvittavat fasiliteetit omien lakiensa ja määräystensä mukaisesti.

57 artikla

Alueellinen soveltaminen

Tätä sopimusta sovelletaan alueisiin, joilla sovelletaan Euroopan unionista tehtyä sopimusta ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta mainituissa sopimuksissa määrätyin edellytyksin, sekä Thaimaan alueeseen.

58 artikla

Osapuolten määritelmä

Tässä sopimuksessa ’osapuolilla’ tarkoitetaan EU:ta tai sen jäsenvaltioita taikka EU:ta ja sen jäsenvaltioita niiden toimivallan mukaisesti sekä Thaimaata.

59 artikla

Voimaantulo ja väliaikainen soveltaminen

1.   Tämä sopimus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä (30) päivänä siitä päivästä, jona jälkimmäinen osapuoli on ilmoittanut toiselle osapuolelle tätä varten tarvittavien sisäisten oikeudellisten menettelyjen saattamisesta päätökseen.

2.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, Thaimaa ja EU voivat soveltaa tätä sopimusta väliaikaisesti kokonaan tai osittain omien sisäisten menettelyjensä mukaisesti ennen sen voimaantuloa.

3.   Tällainen väliaikainen soveltaminen tulee voimaan kolmantenakymmenentenä (30) päivänä siitä päivästä, jona:

| a) | EU on ilmoittanut Thaimaalle tarvittavien menettelyjensä saattamisesta päätökseen ja tämän sopimuksen väliaikaisesti sovellettavat osat; ja |
| --- | --- |

a)

EU on ilmoittanut Thaimaalle tarvittavien menettelyjensä saattamisesta päätökseen ja tämän sopimuksen väliaikaisesti sovellettavat osat; ja

| b) | Thaimaa on ilmoittanut EU:lle tarvittavien menettelyjensä saattamisesta päätökseen ja hyväksynyt sopimuksen väliaikaisesti sovellettavat osat. |
| --- | --- |

b)

Thaimaa on ilmoittanut EU:lle tarvittavien menettelyjensä saattamisesta päätökseen ja hyväksynyt sopimuksen väliaikaisesti sovellettavat osat.

4.   Kumpi tahansa osapuoli voi ilmoittaa toiselle osapuolelle kirjallisesti aikomuksestaan lopettaa tämän sopimuksen väliaikainen soveltaminen. Lopettaminen tulee voimaan kolmantenakymmenentenä (30) päivänä tällaisen ilmoituksen vastaanottamisesta.

5.   Tämän sopimuksen väliaikaisesti sovellettavien määräysten osalta tämän sopimuksen voimaantuloa pidetään viittauksena 3 kohdassa vahvistettuun väliaikaisen soveltamisen alkamispäivään.

6.   Sekakomitea ja muut tämän sopimuksen nojalla perustetut elimet voivat hoitaa tehtäviään tämän sopimuksen väliaikaisen soveltamisen aikana siinä määrin kuin kyseiset tehtävät ovat tarpeen tämän sopimuksen väliaikaisen soveltamisen varmistamiseksi. Niiden tehtävien harjoittamisen yhteydessä tehtyjen päätösten voimassaolo lakkaa, jos tämän sopimuksen väliaikainen soveltaminen lopetetaan 4 kohdan mukaisesti.

60 artikla

Voimassaolo ja päättyminen

1.   Tämä sopimus on voimassa viisi (5) vuotta. Sen voimassaoloa jatketaan ilman eri toimenpiteitä vuodeksi kerrallaan, jollei kumpikaan osapuoli ilmoita kuusi (6) kuukautta ennen tällaisen yksivuotisen voimassaolojakson päättymistä toiselle osapuolelle kirjallisesti aikomuksestaan olla jatkamatta sopimuksen voimassaoloa.

2.   Kumpi tahansa osapuoli voi sanoa sopimuksen irti antamalla toiselle osapuolelle kirjallisen irtisanomisilmoituksen. Sopimuksen irtisanominen tulee voimaan kuusi (6) kuukautta sen jälkeen, kun toinen osapuoli on vastaanottanut ilmoituksen. Tällainen soveltamisen lopettaminen ei vaikuta meneillään oleviin hankkeisiin, jotka on aloitettu tämän sopimuksen nojalla ennen ilmoituksen vastaanottamista.

61 artikla

Muutokset

Osapuolet sopivat sopimukseen mahdollisesti tehtävistä muutoksista. Muutokset tulevat voimaan päivänä, jona viimeinen kirjallinen ilmoitus kaikkien kyseistä tarkoitusta varten tarvittavien muodollisuuksien täyttämisestä on tehty.

62 artikla

Yhteiset julistukset

Tähän sopimukseen liitetyt yhteiset julistukset ovat erottamaton osa tätä sopimusta.

63 artikla

Ilmoitukset

Sopimuksen 59, 60 ja 61 artiklan mukaisesti tehdyt ilmoitukset toimitetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerille ja Thaimaan ulkoasiainministeriölle.

64 artikla

Todistusvoimaiset tekstit

Tämä sopimus on tehty kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, iirin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja thain kielillä, ja kukin teksti on yhtä todistusvoimainen.

TÄMÄN VAKUUDEKSI tätä varten alla mainitut asianmukaisesti valtuutetut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

Image 6

Image 7

Image 8

Image 9

Image 10

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1953, annettu 26 päivänä lokakuuta 2016, eurooppalaisen matkustusasiakirjan käyttöönotosta laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamista varten ja 30 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston suosituksen kumoamisesta (EUVL L 311, 17.11.2016, s. 13), mukaan lukien mahdolliset myöhemmät muutokset.

1

(2)  Sellaisena kuin se on määriteltynä Palermon sopimuksen 2 artiklan b alakohdassa.

2

---

YHTEINEN JULISTUS 5 ARTIKLASTA

(KANSAINVÄLISTÄ YHTEISÖÄ KOSKETTAVAT VAKAVAT RIKOKSET)

Jäsenvaltiot ja Thaimaa ovat molemmat allekirjoittaneet Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön, joka on kehittänyt merkittävästi kansainvälistä oikeusjärjestelmää ja sen tehokasta toimintaa. Rooman perussäännössä määrätään, että joukkotuhonta, rikokset ihmisyyttä vastaan ja sotarikokset ovat vakavimpia rikoksia, jotka koskettavat kansainvälistä yhteisöä.

YHTEINEN JULISTUS 23 ARTIKLASTA

(OIKEUDELLINEN YHTEISTYÖ)

Thaimaan kuninkaallinen hallitus pyrkii kaikin keinoin lakiensa mukaisesti varmistamaan, että henkilön kuolemanrangaistusta ei panna täytäntöön, ja jos tuomioistuin antaa kuolemanrangaistuksen, Thaimaan kuninkaallinen hallitus antaa suosituksen kuninkaallisesta armahtamisesta.

---

ASETUKSET

| 23.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 330/109 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 330/109

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/2563,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2022,

tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EU) 2021/2283 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksella (EU) 2021/2283 (1) avattiin unionin autonomisia tariffikiintiöitä, jäljempänä ’kiintöt’, jotta voidaan varmistaa tiettyjen sellaisten maatalous- ja teollisuustuotteiden riittävä ja jatkuva saatavuus, joita ei tuoteta unionissa riittäviä määriä, ja välttää siten aiheuttamasta häiriöitä kyseisten tuotteiden markkinoille. Kyseisissä kiintiöissä tuotteita voidaan tuoda unioniin alennetuin tullein tai tulleitta. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksella (EU) 2021/2283 (1) avattiin unionin autonomisia tariffikiintiöitä, jäljempänä ’kiintöt’, jotta voidaan varmistaa tiettyjen sellaisten maatalous- ja teollisuustuotteiden riittävä ja jatkuva saatavuus, joita ei tuoteta unionissa riittäviä määriä, ja välttää siten aiheuttamasta häiriöitä kyseisten tuotteiden markkinoille. Kyseisissä kiintiöissä tuotteita voidaan tuoda unioniin alennetuin tullein tai tulleitta.

| (2) | Koska on unionin edun mukaista varmistaa tiettyjen teollisuustuotteiden riittävä tarjonta ja koska samanlaisia, vastaavia tai korvaavia tuotteita ei tuoteta unionissa riittäviä määriä, on tarpeen avata kyseisten tuotteiden asianmukaisille määrille uudet tullittomat tariffikiintiöt, joiden järjestysnumerot ovat 09.2921, 09.2922, 09.2923, 09.2924, 09.2925, 09.2926, 09.2927 ja 09.2931. |
| --- | --- |

(2)

Koska on unionin edun mukaista varmistaa tiettyjen teollisuustuotteiden riittävä tarjonta ja koska samanlaisia, vastaavia tai korvaavia tuotteita ei tuoteta unionissa riittäviä määriä, on tarpeen avata kyseisten tuotteiden asianmukaisille määrille uudet tullittomat tariffikiintiöt, joiden järjestysnumerot ovat 09.2921, 09.2922, 09.2923, 09.2924, 09.2925, 09.2926, 09.2927 ja 09.2931.

| (3) | Koska tariffikiintiöiden, joiden järjestysnumero on 09.2723 ja 09.2763, soveltamisala ei enää riitä täyttämään unionin talouden toimijoiden tarpeita, kyseisiin kiintiöihin luettavien tuotteiden kuvausta olisi muutettava. Sen vuoksi kyseisten tuotteiden Taric-koodia olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Koska tariffikiintiöiden, joiden järjestysnumero on 09.2723 ja 09.2763, soveltamisala ei enää riitä täyttämään unionin talouden toimijoiden tarpeita, kyseisiin kiintiöihin luettavien tuotteiden kuvausta olisi muutettava. Sen vuoksi kyseisten tuotteiden Taric-koodia olisi muutettava.

| (4) | Koska on unionin edun mukaista varmistaa tiettyjen teollisuustuotteiden riittävä tarjonta, niiden kiintiöiden määriä olisi korotettava, joiden järjestysnumerot ovat 09.2563, 09.2682, 09.2828 ja 09.2854. |
| --- | --- |

(4)

Koska on unionin edun mukaista varmistaa tiettyjen teollisuustuotteiden riittävä tarjonta, niiden kiintiöiden määriä olisi korotettava, joiden järjestysnumerot ovat 09.2563, 09.2682, 09.2828 ja 09.2854.

| (5) | Koska tiettyjen teollisuustuotteiden tuotantokapasiteettia unionissa on lisätty, niiden kiintiöiden määriä olisi alennettava, joiden järjestysnumerot ovat 09.2575 ja 09.2913. |
| --- | --- |

(5)

Koska tiettyjen teollisuustuotteiden tuotantokapasiteettia unionissa on lisätty, niiden kiintiöiden määriä olisi alennettava, joiden järjestysnumerot ovat 09.2575 ja 09.2913.

| (6) | Kiintiöiden, joiden järjestysnumerot ovat 09.2583, 09.2819, 09.2839 and 09.2855, kiintiökautta olisi pidennettävä ja kiintiömäärää olisi mukautettava vuosittain, sillä kyseiset kiintiöt avattiin ainoastaan kuudeksi kuukaudeksi ja niiden säilyttäminen on edelleen unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(6)

Kiintiöiden, joiden järjestysnumerot ovat 09.2583, 09.2819, 09.2839 and 09.2855, kiintiökautta olisi pidennettävä ja kiintiömäärää olisi mukautettava vuosittain, sillä kyseiset kiintiöt avattiin ainoastaan kuudeksi kuukaudeksi ja niiden säilyttäminen on edelleen unionin edun mukaista.

| (7) | Koska ei ole enää unionin edun mukaista pitää voimassa kiintiöitä, joiden järjestysnumerot ovat 09.2003, 09.2576, 09.2577, 09.2592, 09.2650, 09.2673, 09.2688, 09.2694, 09.2708, 09.2710, 09.2734, 09.2799, 09.2829, 09.2866 ja 09.2880, ne olisi lakkautettava 1 päivästä tammikuuta 2023 alkaen. |
| --- | --- |

(7)

Koska ei ole enää unionin edun mukaista pitää voimassa kiintiöitä, joiden järjestysnumerot ovat 09.2003, 09.2576, 09.2577, 09.2592, 09.2650, 09.2673, 09.2688, 09.2694, 09.2708, 09.2710, 09.2734, 09.2799, 09.2829, 09.2866 ja 09.2880, ne olisi lakkautettava 1 päivästä tammikuuta 2023 alkaen.

| (8) | Unionin ja Venäjän suhteet ovat heikentyneet viime vuosina erityisesti siksi, että Venäjä ei ole noudattanut kansainvälistä oikeutta ja että se kohdisti hyökkäyssodan Ukrainaa vastaan ilman edeltävää provokaatiota ja perusteettomasti. Neuvosto hyväksyi 6 päivänä lokakuuta 2022 kahdeksannen pakotepaketin Venäjää vastaan sen Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan vuoksi ja koska Venäjän asevoimien on raportoitu syyllistyneen Ukrainassa julmuuksiin. |
| --- | --- |

(8)

Unionin ja Venäjän suhteet ovat heikentyneet viime vuosina erityisesti siksi, että Venäjä ei ole noudattanut kansainvälistä oikeutta ja että se kohdisti hyökkäyssodan Ukrainaa vastaan ilman edeltävää provokaatiota ja perusteettomasti. Neuvosto hyväksyi 6 päivänä lokakuuta 2022 kahdeksannen pakotepaketin Venäjää vastaan sen Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan vuoksi ja koska Venäjän asevoimien on raportoitu syyllistyneen Ukrainassa julmuuksiin.

| (9) | Vaikka Venäjä on Maailman kauppajärjestön jäsen, unioni voi vedota poikkeuksiin, joita sovelletaan Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen, jäljempänä ’WTO-sopimus’, ja erityisesti tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT) XXI artiklan nojalla, etenkin siltä osin kuin on kyse velvoitteesta myöntää Venäjältä tuotaville tuotteille samat etuudet kuin muista maista tuotaville samankaltaisille tuotteille (suosituimmuuskohtelu). |
| --- | --- |

(9)

Vaikka Venäjä on Maailman kauppajärjestön jäsen, unioni voi vedota poikkeuksiin, joita sovelletaan Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen, jäljempänä ’WTO-sopimus’, ja erityisesti tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen (GATT) XXI artiklan nojalla, etenkin siltä osin kuin on kyse velvoitteesta myöntää Venäjältä tuotaville tuotteille samat etuudet kuin muista maista tuotaville samankaltaisille tuotteille (suosituimmuuskohtelu).

| (10) | Koska unionin ja Venäjän suhteet ovat heikentyneet ja jotta varmistettaisiin johdonmukaisuus unionin toteuttamien toimien ja unionin ulkoisen toiminnan periaatteiden kanssa, tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville Venäjän alkuperätuotteille ei olisi aiheellista myöntää tullittomuus- eikä suosituimmuuskohtelua. Sen vuoksi on tarpeen lakkauttaa kyseisten tuotteiden kiintiöt. |
| --- | --- |

(10)

Koska unionin ja Venäjän suhteet ovat heikentyneet ja jotta varmistettaisiin johdonmukaisuus unionin toteuttamien toimien ja unionin ulkoisen toiminnan periaatteiden kanssa, tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville Venäjän alkuperätuotteille ei olisi aiheellista myöntää tullittomuus- eikä suosituimmuuskohtelua. Sen vuoksi on tarpeen lakkauttaa kyseisten tuotteiden kiintiöt.

| (11) | Unionin ja Valko-Venäjän suhteet ovat heikentyneet viime vuosina, koska Valko-Venäjän hallinto ei noudata kansainvälistä oikeutta, perusoikeuksia eikä ihmisoikeuksia. Lisäksi Valko-Venäjä on alusta alkaen antanut laajaa tukea Venäjän hyökkäyssodalle Ukrainaa vastaan. |
| --- | --- |

(11)

Unionin ja Valko-Venäjän suhteet ovat heikentyneet viime vuosina, koska Valko-Venäjän hallinto ei noudata kansainvälistä oikeutta, perusoikeuksia eikä ihmisoikeuksia. Lisäksi Valko-Venäjä on alusta alkaen antanut laajaa tukea Venäjän hyökkäyssodalle Ukrainaa vastaan.

| (12) | Unioni on lokakuusta 2020 alkaen ottanut asteittain käyttöön Valko-Venäjään kohdistuvia rajoittavia toimenpiteitä, koska se on jatkuvasti syyllistynyt ihmisoikeusloukkauksiin ja muuttoliikkeen välineellistämisen ja koska se osallistuu Venäjän hyökkäyssotaan Ukrainaa vastaan. Koska Valko-Venäjä ei ole Maailman kauppajärjestön jäsen, unionilla ei ole WTO-sopimuksessa määrättyä velvoitetta myöntää suosituimmuuskohtelua Valko-Venäjän tuotteille. Lisäksi kauppasopimukset mahdollistavat tiettyjen sellaisten toimien toteuttamisen, jotka ovat perusteltuja sovellettavien poikkeuslausekkeiden, erityisesti turvallisuutta koskevien poikkeusten, perusteella. |
| --- | --- |

(12)

Unioni on lokakuusta 2020 alkaen ottanut asteittain käyttöön Valko-Venäjään kohdistuvia rajoittavia toimenpiteitä, koska se on jatkuvasti syyllistynyt ihmisoikeusloukkauksiin ja muuttoliikkeen välineellistämisen ja koska se osallistuu Venäjän hyökkäyssotaan Ukrainaa vastaan. Koska Valko-Venäjä ei ole Maailman kauppajärjestön jäsen, unionilla ei ole WTO-sopimuksessa määrättyä velvoitetta myöntää suosituimmuuskohtelua Valko-Venäjän tuotteille. Lisäksi kauppasopimukset mahdollistavat tiettyjen sellaisten toimien toteuttamisen, jotka ovat perusteltuja sovellettavien poikkeuslausekkeiden, erityisesti turvallisuutta koskevien poikkeusten, perusteella.

| (13) | Koska unionin ja Valko-Venäjän suhteet ovat heikentyneet ja jotta varmistettaisiin johdonmukaisuus unionin toimien ja unionin ulkoisen toiminnan periaatteiden kanssa, tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville Valko-Venäjän alkuperätuotteille ei olisi aiheellista myöntää tullittomuus- eikä suosituimmuuskohtelua. Sen vuoksi on tarpeen lakkauttaa kyseisten tuotteiden kiintiöt. |
| --- | --- |

(13)

Koska unionin ja Valko-Venäjän suhteet ovat heikentyneet ja jotta varmistettaisiin johdonmukaisuus unionin toimien ja unionin ulkoisen toiminnan periaatteiden kanssa, tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville Valko-Venäjän alkuperätuotteille ei olisi aiheellista myöntää tullittomuus- eikä suosituimmuuskohtelua. Sen vuoksi on tarpeen lakkauttaa kyseisten tuotteiden kiintiöt.

| (14) | Jotta kuitenkin voitaisiin varmistaa asianmukainen tarjonta ja välttää vakavien häiriöiden esiintyminen eräillä unionin markkinoilla, on tarpeen säilyttää kiintiöt, joiden järjestysnumerot ovat 09.2600, 09.2742, 09.2698 ja 09.2835, tiettyjen Taric-koodiin 2712903910, 2926100010, 3204170030 tai 7604291030 kuuluvien Venäjän alkuperätuotteiden osalta. Unioniin tuotavien kyseisten tuotteiden osuus oli yli 50 prosenttia unionin kokonaistuonnin arvosta vuosina 2019–2021, ja vaihtoehtoisia toimittajia muista kolmansista maista ei ole ollenkaan tai on vain vähän. Kyseisen tuonnin arvo osoittaa, että unionin tuotannonalan toimijat ovat erittäin riippuvaisia kyseisestä tuonnista ja että kiintiöiden lakkauttaminen aiheuttaisi kyseisille toimijoille suhteettomia vaikeuksia. |
| --- | --- |

(14)

Jotta kuitenkin voitaisiin varmistaa asianmukainen tarjonta ja välttää vakavien häiriöiden esiintyminen eräillä unionin markkinoilla, on tarpeen säilyttää kiintiöt, joiden järjestysnumerot ovat 09.2600, 09.2742, 09.2698 ja 09.2835, tiettyjen Taric-koodiin 2712903910, 2926100010, 3204170030 tai 7604291030 kuuluvien Venäjän alkuperätuotteiden osalta. Unioniin tuotavien kyseisten tuotteiden osuus oli yli 50 prosenttia unionin kokonaistuonnin arvosta vuosina 2019–2021, ja vaihtoehtoisia toimittajia muista kolmansista maista ei ole ollenkaan tai on vain vähän. Kyseisen tuonnin arvo osoittaa, että unionin tuotannonalan toimijat ovat erittäin riippuvaisia kyseisestä tuonnista ja että kiintiöiden lakkauttaminen aiheuttaisi kyseisille toimijoille suhteettomia vaikeuksia.

| (15) | Sen vuoksi yhteisen tullitariffin tullien suspension lakkauttaminen tiettyjen Venäjän tai Valko-Venäjän alkuperätuotteiden osalta on aiheellista ja sallittua GATT 1994 -sopimuksen XXI artiklan ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (2) liitteessä I ja erityisesti sen ensimmäisen osan I jakson B osan 1 kohdassa vahvistettujen tulleja koskevien yleisten sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Sen vuoksi yhteisen tullitariffin tullien suspension lakkauttaminen tiettyjen Venäjän tai Valko-Venäjän alkuperätuotteiden osalta on aiheellista ja sallittua GATT 1994 -sopimuksen XXI artiklan ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (2) liitteessä I ja erityisesti sen ensimmäisen osan I jakson B osan 1 kohdassa vahvistettujen tulleja koskevien yleisten sääntöjen mukaisesti.

| (16) | Kuten komissio totesi yksipuolisista tullisuspensioista ja autonomisista tariffikiintiöistä 13 päivänä joulukuuta 2011 antamassaan tiedonannossa, jäljempänä ’tiedonanto’, kiintiöiden myöntäminen on poikkeus yhteisen tullitariffin tullien soveltamisesta. Tällaisten yhteisen tullitariffin tullien ottaminen uudelleen käyttöön Venäjältä tai Valko-Venäjältä peräisin olevassa tuonnissa merkitsee näin ollen paluuta tavanomaiseen tilanteeseen. Näin ollen kiintiöiden rajoitettu lakkauttaminen tiettyjen Venäjän tai Valko-Venäjän alkuperätuotteiden osalta ei ole rajoitus eikä kielto, vaan sen tarkoituksena on estää näitä maita hyötymästä välillisesti unionin yksipuolisesta toimenpiteestä ja varmistaa unionin toimien yleinen johdonmukaisuus. |
| --- | --- |

(16)

Kuten komissio totesi yksipuolisista tullisuspensioista ja autonomisista tariffikiintiöistä 13 päivänä joulukuuta 2011 antamassaan tiedonannossa, jäljempänä ’tiedonanto’, kiintiöiden myöntäminen on poikkeus yhteisen tullitariffin tullien soveltamisesta. Tällaisten yhteisen tullitariffin tullien ottaminen uudelleen käyttöön Venäjältä tai Valko-Venäjältä peräisin olevassa tuonnissa merkitsee näin ollen paluuta tavanomaiseen tilanteeseen. Näin ollen kiintiöiden rajoitettu lakkauttaminen tiettyjen Venäjän tai Valko-Venäjän alkuperätuotteiden osalta ei ole rajoitus eikä kielto, vaan sen tarkoituksena on estää näitä maita hyötymästä välillisesti unionin yksipuolisesta toimenpiteestä ja varmistaa unionin toimien yleinen johdonmukaisuus.

| (17) | Asetus (EU) 2021/2283 olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(17)

Asetus (EU) 2021/2283 olisi sen vuoksi muutettava.

| (18) | Jotta kiintiöjärjestelmän soveltaminen ei keskeytyisi ja jotta noudatettaisiin tiedonannossa vahvistettuja suuntaviivoja, tässä asetuksessa säädettyjä asianomaisten tuotteiden kiintiöitä koskevia muutoksia olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2023. Tämän asetuksen olisi sen vuoksi tultava voimaan kiireellisesti, |
| --- | --- |

(18)

Jotta kiintiöjärjestelmän soveltaminen ei keskeytyisi ja jotta noudatettaisiin tiedonannossa vahvistettuja suuntaviivoja, tässä asetuksessa säädettyjä asianomaisten tuotteiden kiintiöitä koskevia muutoksia olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2023. Tämän asetuksen olisi sen vuoksi tultava voimaan kiireellisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) 2021/2283 seuraavasti:

| 1) | lisätään 1 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”4.   Edellä 2 kohdassa säädettyä suspensiota ei sovelleta Venäjän alkuperätuotteisiin, lukuun ottamatta kiintiöitä, joiden järjestysnumerot ovat 09.2600, 09.2742, 09.2698 ja 09.2835, eikä Valko-Venäjän alkuperätuotteisiin.”; |
| --- | --- |

1)

lisätään 1 artiklaan kohta seuraavasti:

”4.   Edellä 2 kohdassa säädettyä suspensiota ei sovelleta Venäjän alkuperätuotteisiin, lukuun ottamatta kiintiöitä, joiden järjestysnumerot ovat 09.2600, 09.2742, 09.2698 ja 09.2835, eikä Valko-Venäjän alkuperätuotteisiin.”;

| 2) | korvataan liite tämän asetuksen liitteellä. |
| --- | --- |

2)

korvataan liite tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2023.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. SÍKELA

---

(1)  Neuvoston asetus (EU) N:o 2021/2283, annettu 20 päivänä joulukuuta 2021, tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista sekä asetuksen (EU) 1388/2013 kumoamisesta (EUVL L 458, 22.12.2021, s. 33).

1

(2)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

2

---

LIITE

”LIITE

| Järjestys-numero | CN-koodi | Taric | Tavaran kuvaus | Kiintiö-kausi | Kiintiön määrä | Kiintiö-tulli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Auricularia polytricha-lajin sienet, jäädytetyt, myös höyryssä tai vedessä keitetyt, valmisruokien valmistukseen tarkoitetut (1)
   (2) | 1.1.-31.12. | 700 tonnia | 0 % |
| 09.2664 | ex 2008 60 39 | 30 | Lisättyä alkoholia sisältävät makeat kirsikat, sokeripitoisuus enintään 9 painoprosenttia, läpimitta enintään 19,9 mm, kivelliset, suklaatuotteissa käytettäviksi tarkoitetut (1) | 1.1.-31.12 | 1 000 tonnia | 10 % |
| 09.2925 | ex 2309 90 31
  ex 2309 90 31
  ex 2309 90 96
  ex 2309 90 96 | 41
  49
  41
  49 | rehun lisäaine, jonka kuivapainosta on






  — | vähintään 68 mutta enintään 80 painoprosenttia L-lysiinisulfaattia, ja |

Järjestys-numero

CN-koodi

Taric

Tavaran kuvaus

Kiintiö-kausi

Kiintiön määrä

Kiintiö-tulli

09.2849

ex 0710 80 69

10

Auricularia polytricha-lajin sienet, jäädytetyt, myös höyryssä tai vedessä keitetyt, valmisruokien valmistukseen tarkoitetut (1)
   (2)

1.1.-31.12.

700 tonnia

0 %

09.2664

ex 2008 60 39

30

Lisättyä alkoholia sisältävät makeat kirsikat, sokeripitoisuus enintään 9 painoprosenttia, läpimitta enintään 19,9 mm, kivelliset, suklaatuotteissa käytettäviksi tarkoitetut (1)

1.1.-31.12

1 000 tonnia

10 %

09.2925

ex 2309 90 31

ex 2309 90 31

ex 2309 90 96

ex 2309 90 96

41

49

41

49

rehun lisäaine, jonka kuivapainosta on

—

vähintään 68 mutta enintään 80 painoprosenttia L-lysiinisulfaattia, ja

| — | enintään 32 painoprosenttia muita ainesosia, kuten hiilihydraatteja ja muita aminohappoja |
| --- | --- |

—

enintään 32 painoprosenttia muita ainesosia, kuten hiilihydraatteja ja muita aminohappoja

1.1.-31.12.

100 000 tonnia

0 %

09.2913

ex 2401 10 35

ex 2401 10 70

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 20 35

ex 2401 20 70

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

91

10

11

21

91

91

10

11

21

91

Raaka tai valmistamaton tupakka, myös säännöllisiin muotoihin leikattu, tullausarvo vähintään 450 euroa 100 nettokilogrammalta, alanimikkeen 2402 10 00 tuotteiden valmistuksessa päällys- tai aluslehtenä käytettäväksi tarkoitettu (1)

1.1.-31.12.

3 000 tonnia

0 %

09.2828

2712 20 90

Vähemmän kuin 0,75 painoprosenttia öljyä sisältävä parafiini

1.1.-31.12.

140 000 tonnia

0 %

09.2600

ex 2712 90 39

10

Puristettu parafiini (slack wax) (CAS RN 64742-61-6)

1.1.-31.12.

100 000 tonnia

0 %

09.2578

ex 2811 19 80

50

Sulfamidihappo (CAS RN 5329-14-6), puhtausaste vähintään 95 painoprosenttia, myös jo siihen on lisätty enintään 5 % piidioksidia (CAS RN 112926-00-8) paakkuuntumisenestoaineeksi

1.1.-31.12.

27 000 tonnia

0 %

09.2928

ex 2811 22 00

40

Piidioksiditäyteaine (silikatäyteaine) rakeina, joiden piidioksidipitoisuus on vähintään 97painoprosenttia

1.1.-31.12.

1 700 tonnia

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframitrioksidi, mukaan luettuna sininen volframin oksidi (CAS RN 1314-35-8 tai CAS RN 39318-18-8)

1.1.-31.12.

12 000 tonnia

0 %

09.2819

ex 2833 25 00

30

Kuparihydroksidisulfaatti (Cu4(OH)6(SO4)), hydraatti (CAS RN 12527-76-3), jonka puhtausaste on vähintään 98 painoprosenttia

1.1.-31.12.

240 000 kg

0 %

09.2872

ex 2833 29 80

40

Cesiumsulfaatti (CAS RN 10294–54–9), jähmeä tai vesiliuoksena, sisältää vähintään 48 mutta enintään 52 painoprosenttia cesiumsulfaattia

1.1.-31.12.

400 tonnia

0 %

09.2567

ex 2903 22 00

10

Trikloorietyleeni (CAS RN 79-01-6), puhtausaste vähintään 99 painoprosenttia

1.1.-31.12.

11 885 000 kg

0 %

09.2837

ex 2903 79 30

20

Bromikloorimetaani (CAS RN 74-97-5)

1.1.-31.12.

600 tonnia

0 %

09.2933

ex 2903 99 80

30

1,3-Diklooribentseeni (CAS RN 541-73-1)

1.1.-31.12.

2 600 tonnia

0 %

09.2700

ex 2905 12 00

10

Propan-1-oli (propyylialkoholi) (CAS RN 71-23-8)

1.1.-31.12.

15 000 tonnia

0 %

09.2830

ex 2906 19 00

40

Syklopropyylimetanoli (CAS RN 2516-33-8)

1.1.-31.12.

20 tonnia

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-kresoli (CAS RN 95-48-7), jonka puhtausaste on vähintään 98,5 painoprosenttia

1.1.-31.12.

20 000 tonnia

0 %

09.2704

ex 2909 49 80

20

2,2,2',2'-tetrakis(hydroksimetyyli)-3,3'-oksidipropan-1-oli (CAS RN 126-58-9)

1.1.-31.12.

500 tonnia

0 %

09.2565

ex 2914 19 90

70

Kalsiumasetyyliasetonaatti (CAS RN 19372-44-2), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia

1.1.-31.12.

400 tonnia

0 %

09.2852

ex 2914 29 00

60

Syklopropyylimetyyliketoni (CAS RN 765-43-5)

1.1.-31.12.

300 tonnia

0 %

09.2638

ex 2915 21 00

10

Etikkahappo, jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia (CAS RN 64-19-7)

1.1.-31.12.

1 000 000 tonnia

0 %

09.2679

2915 32 00

Vinyyliasetaatti (CAS RN 108-05-4)

1.1.-31.12.

450 000 tonnia

0 %

09.2728

ex 2915 90 70

85

Etyylitrifluoriasetaatti (CAS RN 383-63-1)

1.1.-31.12.

400 tonnia

0 %

09.2665

ex 2916 19 95

30

Kalium-(E,E)-heksa-2,4-dienoaatti (CAS RN 24634-61-5)

1.1.-31.12.

8 250 tonnia

0 %

09.2684

ex 2916 39 90

28

2,5-dimetyylifenyyliasetyylikloridi (CAS RN 55312-97-5)

1.1.-31.12.

700 tonnia

0 %

09.2599

ex 2917 11 00

40

Dietyylioksalaatti (CAS RN 95-92-1)

1.1.-31.12.

500 tonnia

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetyylisebasaatti (CAS RN 106-79-6)

1.1.-31.12.

1 000 tonnia

0 %

09.2634

ex 2917 19 80

40

Dodekaanidihappo (CAS RN 693-23-2), jonka puhtausaste on suurempi kuin 98,5 painoprosenttia

1.1.-31.12.

8 000 tonnia

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

O-asetyylisalisyylihappo (CAS RN 50-78-2)

1.1.-31.12.

120 tonnia

0 %

09.2646

ex 2918 29 00

75

Oktadekyyli 3-(3,5-di-tert-butyyli-4-hydroksifenyyli)propionaatti (CAS RN 2082-79-3)

| — | josta yli 99 painoprosenttia läpäisee seulan, jonka silmäkoko on vähintään 500 μm ja |
| --- | --- |

—

josta yli 99 painoprosenttia läpäisee seulan, jonka silmäkoko on vähintään 500 μm ja

| — | jonka sulamispiste on vähintään 49 mutta enintään 54 °C ja |
| --- | --- |

—

jonka sulamispiste on vähintään 49 mutta enintään 54 °C ja

joka on tarkoitettu PVC:n käsittelyssä käytettävän, jauhesekoitukseen (jauheet tai puristamalla saadut granulaatit) perustuvan yksikomponenttisen stabilointiaineen valmistukseen (1)

1.1.-31.12.

380 tonnia

0 %

09.2647

ex 2918 29 00

80

Pentaerytritolitetrakis(3-(3,5-di-tert-butyyli-4-hydroksifenyyli)propionaatti) (CAS RN 6683-19-8)

| — | josta yli 75 painoprosenttia läpäisee seulan, jonka silmäkoko on vähintään 250 μm, ja josta yli 99 painoprosenttia läpäisee seulan, jonka silmäkoko on vähintään 500 μm ja |
| --- | --- |

—

josta yli 75 painoprosenttia läpäisee seulan, jonka silmäkoko on vähintään 250 μm, ja josta yli 99 painoprosenttia läpäisee seulan, jonka silmäkoko on vähintään 500 μm ja

| — | jonka sulamispiste on vähintään 110 mutta enintään 125 °C, |
| --- | --- |

—

jonka sulamispiste on vähintään 110 mutta enintään 125 °C,

joka on tarkoitettu PVC:n käsittelyssä käytettävän, jauhesekoitukseen (jauheet tai puristamalla saadut granulaatit) perustuvan yksikomponenttisen stabilointiaineen valmistukseen (1)

1.1.-31.12.

140 tonnia

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Bentsofenoni-3,3’,4,4’-tetrakarboksyylihappodianhydridi (CAS RN 2421-28-5)

1.1.-31.12.

1 000 tonnia

0 %

09.2598

ex 2921 19 99

75

Oktadekyyliamiini (CAS RN 124-30-1)

1.1.-31.12.

400 tonnia

0 %

09.2649

ex 2921 29 00

60

Bis(dimetyyliaminoetyyli)(metyyli)amiini (CAS RN 3030-47-5)

1.1.-31.12.

1 700 tonnia

0 %

09.2682

ex 2921 41 00

10

Aniliini (CAS RN 62-53-3), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia

1.1.-31.12.

220 000 tonnia

0 %

09.2617

ex 2921 42 00

89

4-Fluori-N-(1-metyylietyyli)bentseeniamiini (CAS RN 70441-63-3)

1.1.-31.12.

500 tonnia

0 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

o-fenyleenidiamiini (CAS RN 95-54-5)

1.1.-31.12.

1 800 tonnia

0 %

09.2921

ex 2922 19 00

22

2-(dimetyyliamino)etyyliakrylaatti (CAS RN 2439-35-2), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia

1.1.-31.12.

14 000 tonnia

0 %

09.2563

ex 2922 41 00

20

L-lysiinihydrokloridi (CAS RN 657-27-2) tai L-lysiinin vesiliuos (CAS RN 56-87-1), joka sisältää vähintään 50 painoprosenttia L-lysiiniä

1.1.-31.12.

300 000 tonnia

0 %

09.2575

ex 2923 90 00

87

3-Kloori-2-hydroksipropyyli)trimetyyliammoniumkloridi (CAS RN 3327-22-8) vesiliuoksena, vähintään 65 mutta enintään 71 painoprosenttia 3-kloori-2-hydroksyylipropyyil)trimetyyliammoniumkloridia sisältävä

1.1.-31.12.

12 000 tonnia

0 %

09.2922

ex 2923 90 00

88

vesiliuos, jossa on vähintään 78 mutta enintään 82 painoprosenttia [2-(akryloyylioksi)etyyli]trimetyyliammoniumkloridia(CAS RN 44992–01–0)

1.1.-31.12.

10 000 tonnia

0 %

09.2854

ex 2924 19 00

85

3-jodiprop-2-yn-1-yylibutyylikarbamaatti (CAS RN 55406-53-6)

1.1.-31.12.

450 tonnia

0 %

09.2874

ex 2924 29 70

87

Paracetamoli (INN) (CAS RN 103-90-2)

1.1.-31.12.

20 000 tonnia

0 %

09.2742

ex 2926 10 00

10

Akrylonitriili (CAS RN 107-13-1), 55 ryhmän ja nimikkeen 6815 tavaroiden valmistukseen tarkoitettu (1)

1.1.-31.12.

60 000 tonnia

0 %

09.2583

ex 2926 10 00

30

Akrylonitriili (CAS RN 107-13-1), nimikkeiden 2921 , 2924 , 3903 , 3906 , 3908 , 3911 ja 4002 tavaroiden valmistukseen tarkoitettu (1)

1.1.-31.12.

40 000 tonnia

0 %

09.2856

ex 2926 90 70

84

2-Nitro-4-(trifluorimetyyli)bentsonitriili (CAS RN 778-94-9)

1.1.-31.12.

900 tonnia

0 %

09.2581

ex 2929 10 00

25

1,5-Naftyleenidi-isosyanaatti (CAS RN 3173-72-6), jonka puhtausaste on vähintään 90 prosenttia

1.1.-31.12.

300 tonnia

0 %

09.2685

ex 2929 90 00

30

Nitroguanidiini (CAS RN 556-88-7)

1.1.-31.12.

6 500 tonnia

0 %

09.2597

ex 2930 90 98

94

Bis[3-(trietoksisilyyli)propyyli]disulfidi (CAS RN 56706-10-6)

1.1.-31.12.

6 000 tonnia

0 %

09.2596

ex 2930 90 98

96

2-Kloori-4-(metyylisulfonyyli)-3-((2,2,2-trifluorietoksi)metyyli)bentsoehappo (CAS RN 120100-77-8)

1.1.-31.12.

300 tonnia

0 %

09.2580

ex 2931 90 00

75

Heksadekyylitrimetoksisilaani (CAS RN 16415-12-6), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia, polyeteenin valmistukseen tarkoitettu (1)

1.1.-31.12.

165 tonnia

0 %

09.2842

2932 12 00

2-furaldehydi (furfuraldehydi)

1.1.-31.12.

10 000 tonnia

0 %

09.2696

ex 2932 20 90

25

Dekan-5-olidi (CAS RN 705-86-2)

1.1.-31.12.

6 000 kg

0 %

09.2697

ex 2932 20 90

30

Dodekan-5-olidi (CAS RN 713-95-1)

1.1.-31.12.

6 000 kg

0 %

09.2812

ex 2932 20 90

77

Heksan-6-olidi (CAS RN 502-44-3)

1.1.-31.12.

4 000 tonnia

0 %

09.2858

2932 93 00

Piperonaali (CAS RN 120-57-0)

1.1.-31.12.

220 tonnia

0 %

09.2839

ex 2933 39 99

09

2-(2-pyridyyli)etanoli (CAS RN 103-74-2), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia

1.1.-31.12.

700 tonnia

0 %

09.2860

ex 2933 69 80

30

1,3,5-Tris[3-(dimetyyliamino)propyyli]heksahydro-1,3,5-triatsiini (CAS RN 15875-13-5)

1.1.-31.12.

600 tonnia

0 %

09.2566

ex 2933 99 80

05

1,4,7,10-tetra-atsasyklododekaani (CAS RN 294-90-6), jonka puhtausaste on vähintään 96 painoprosenttia

1.1.-31.12.

60 tonnia

0 %

09.2658

ex 2933 99 80

73

5-(Asetoasetyyliamino)bentsimidatsoloni (CAS RN 26576-46-5)

1.1.-31.12.

400 tonnia

0 %

09.2593

ex 2934 99 90

67

5-klooritiofeeni-2-karboksyylihappo (CAS RN 24065-33-6)

1.1.-31.12.

45 000 kg

0 %

09.2675

ex 2935 90 90

79

4-[[(2-metoksibentsoyyli)amino]sulfonyyli]bentsoyylikloridi (CAS RN 816431-72-8)

1.1.-31.12.

1 000 tonnia

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-ksyloosi (CAS RN 58-86-6)

1.1.-31.12.

400 tonnia

0 %

09.2686

ex 3204 11 00

75

Väri C.I. Disperse Yellow 54 (CAS RN 7576-65-0 ) ja siihen perustuvat valmisteet, jotka sisältävät väriä C.I. Disperse Yellow 54 vähintään 99 painoprosenttia

1.1.-31.12.

250 tonnia

0 %

09.2676

ex 3204 17 00

14

Väriin C.I. Pigment Red 48:2 (CAS RN 7023-61-2) perustuvat valmisteet, jotka sisältävät kyseistä väriä vähintään 60 mutta vähemmän kuin 85 painoprosenttia

1.1.-31.12.

50 tonnia

0 %

09.2698

ex 3204 17 00

30

Väri C.I. Pigment Red 4 (CAS RN 2814-77-9) ja siihen perustuvat valmisteet, jotka sisältävät väriä Colourant C.I. Pigment Red 4 vähintään 60 painoprosenttia

1.1.-31.12.

150 tonnia

0 %

09.2659

ex 3802 90 00

19

Soodaliuottimella kalsinoitu piimaa

1.1.-31.12.

35 000 tonnia

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Natriumlignosulfonaatti (CAS RN 8061-51-6)

1.1.-31.12.

40 000 tonnia

0 %

09.2889

3805 10 90

Sulfaattitärpätti

1.1.-31.12.

25 000 tonnia

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Kolofoni ja hartsihapot, tuoreesta pihkasta saadut

1.1.-31.12.

280 000 tonnia

0 %

09.2832

ex 3808 92 90

40

Valmiste, jossa on vähintään 38 mutta enintään 50 painoprosenttia pyritionisinkkiä (INN) (CAS RN 13463-41-7) vesidispersiona

1.1.-31.12.

500 tonnia

0 %

09.2923

ex 3808 94 20

40

vesiliuos, jossa on

| — | vähintään 10,0 mutta enintään 11,3 painoprosenttia 5-kloori-2-metyyli-2H-isotiatsol-3-onia, |
| --- | --- |

—

vähintään 10,0 mutta enintään 11,3 painoprosenttia 5-kloori-2-metyyli-2H-isotiatsol-3-onia,

| — | vähintään 3,0 mutta enintään 4,1 painoprosenttia 2-metyyli-2H-isotiatsol-3-onia, |
| --- | --- |

—

vähintään 3,0 mutta enintään 4,1 painoprosenttia 2-metyyli-2H-isotiatsol-3-onia,

| — | isotiatsolonien (CAS RN 55965–84–9) kokonaispitoisuus vähintään 13,0 mutta enintään 15,4 painoprosenttia, |
| --- | --- |

—

isotiatsolonien (CAS RN 55965–84–9) kokonaispitoisuus vähintään 13,0 mutta enintään 15,4 painoprosenttia,

| — | vähintään 18 mutta enintään 22 painoprosenttia nitraatteja, natriumnitraattina laskettuna, ja |
| --- | --- |

—

vähintään 18 mutta enintään 22 painoprosenttia nitraatteja, natriumnitraattina laskettuna, ja

| — | vähintään 5 mutta enintään 8 painoprosenttia kloridia, natriumkloridina laskettuna |
| --- | --- |

—

vähintään 5 mutta enintään 8 painoprosenttia kloridia, natriumkloridina laskettuna

1.1.-31.12.

3 000 tonnia

0 %

09.2926

ex 3811 21 00

31

Lisäaine, joka koostuu pääasiassa seuraavista:

| — | fosforoditiohappo, sekoitetut O,O-bis (isobutyyli ja pentyyli)esterit, sinkkisuolat (CAS RN 68457-79-4), |
| --- | --- |

—

fosforoditiohappo, sekoitetut O,O-bis (isobutyyli ja pentyyli)esterit, sinkkisuolat (CAS RN 68457-79-4),

| — | vähintään 8 mutta enintään 15 painoprosenttia kivennäisöljyä |
| --- | --- |

—

vähintään 8 mutta enintään 15 painoprosenttia kivennäisöljyä

voiteluöljyjen lisäaineseosten valmistukseen tarkoitettu (1)

1.1.-31.12.

700 tonnia

0 %

09.2876

ex 3811 29 00

57

Lisäaineet, difenyyliaminin ja haaraketjuisten noneenien reaktiotuotteista koostuvat, joissa on

| — | enemmän kuin 20 mutta enintään 50 painoprosenttia 4-monononyylidifenyyliaminia ja |
| --- | --- |

—

enemmän kuin 20 mutta enintään 50 painoprosenttia 4-monononyylidifenyyliaminia ja

| — | enemmän kuin 50 mutta enintään 80 painoprosenttia 4,4'-dinonyylidifenyyliaminia, |
| --- | --- |

—

enemmän kuin 50 mutta enintään 80 painoprosenttia 4,4'-dinonyylidifenyyliaminia,

| — | enintään 15 kokonaispainoprosenttia 2,4-dinonyylidifenyyliaminia ja 2,4'-dinonyylidifenyyliaminia |
| --- | --- |

—

enintään 15 kokonaispainoprosenttia 2,4-dinonyylidifenyyliaminia ja 2,4'-dinonyylidifenyyliaminia

ja joita käytetään voiteluöljyjen valmistukseen (1)

1.1.-31.12.

900 tonnia

0 %

09.2927

ex 3811 29 00

80

Lisäaineet, joissa on:

| — | enemmän kuin 70 painoprosenttia 2,5-bis(tert-nonyyliditio)-[1,3,4]-tiadiatsolia (CAS RN 89347-09-1), ja |
| --- | --- |

—

enemmän kuin 70 painoprosenttia 2,5-bis(tert-nonyyliditio)-[1,3,4]-tiadiatsolia (CAS RN 89347-09-1), ja

| — | enemmän kuin 15 painoprosenttia 5-(tert-nonyyliditio)-1,3,4-tiadiatsoli-2(3H)-tionia (CAS RN 97503-12-3), |
| --- | --- |

—

enemmän kuin 15 painoprosenttia 5-(tert-nonyyliditio)-1,3,4-tiadiatsoli-2(3H)-tionia (CAS RN 97503-12-3),

–voiteluöljyjen valmistukseen tarkoitetut (1)

1.1.-31.12.

500 tonnia

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Katalyytti, joka koostuu titaanidioksidista ja volframitrioksidista

1.1.-31.12.

3 000 tonnia

0 %

09.2644

ex 3824 99 92

77

Valmiste, jossa on:

| — | vähintään 55 mutta enintään 78 painoprosenttia dimetyyliglutaraattia (CAS RN 1119-40-0) |
| --- | --- |

—

vähintään 55 mutta enintään 78 painoprosenttia dimetyyliglutaraattia (CAS RN 1119-40-0)

| — | vähintään 10 mutta enintään 30 painoprosenttia dimetyyliadipaattia (CAS RN 627-93-0) ja |
| --- | --- |

—

vähintään 10 mutta enintään 30 painoprosenttia dimetyyliadipaattia (CAS RN 627-93-0) ja

| — | enintään 35 painoprosenttia dimetyylisukkinaattia (CAS RN106-65-0) |
| --- | --- |

—

enintään 35 painoprosenttia dimetyylisukkinaattia (CAS RN106-65-0)

1.1.-31.12.

10 000 tonnia

0 %

09.2681

ex 3824 99 92

85

Bis[3-trietoksisilyyli)propyyli]sulfidien sekoitus (CAS RN 211519-85-6)

1.1.-31.12.

9 000 tonnia

0 %

09.2907

ex 3824 99 93

67

Fytosterolien seos jauheena, joka sisältää:

| — | vähintään 75 painoprosenttia steroleja |
| --- | --- |

—

vähintään 75 painoprosenttia steroleja

| — | enintään 25 painoprosenttia stanoleja, |
| --- | --- |

—

enintään 25 painoprosenttia stanoleja,

stanolien/sterolien tai stanoli-/steroliestereiden valmistukseen tarkoitettu (1)

1.1.-31.12.

2 500 tonnia

0 %

09.2568

ex 3824 99 96

91

Pelletteinä oleva sekoitus, jossa on

| — | vähintään 49 mutta enintään 50 painoprosenttiabis[3-(trietoksisilyylil)propyyli] polysulfideja (CAS RN 211519-85-6), ja |
| --- | --- |

—

vähintään 49 mutta enintään 50 painoprosenttiabis[3-(trietoksisilyylil)propyyli] polysulfideja (CAS RN 211519-85-6), ja

| — | vähintään 50 mutta enintään 51 painoprosenttia hiilimustaa (CAS RN 1333-86-4), |
| --- | --- |

—

vähintään 50 mutta enintään 51 painoprosenttia hiilimustaa (CAS RN 1333-86-4),

ja josta vähintään 75 painoprosenttia lävistää seulan, jonka silmäkoko on 0,60 mm, mutta josta enintään 10 prosenttia lävistää seulan, jonka silmäkoko on 0,25 mm (ASTM D1511 -menetelmällä määritettynä)

1.1.-31.12.

1 500 tonnia

0 %

09.2820

ex 3827 90 00

10

Seokset, joissa on

| — | vähintään 60 mutta enintään 90 painoprosenttia 2-klooripropeenia (CAS RN 557-98-2), |
| --- | --- |

—

vähintään 60 mutta enintään 90 painoprosenttia 2-klooripropeenia (CAS RN 557-98-2),

| — | vähintään 8 mutta enintään 14 painoprosenttia (Z)-1-klooripropeenia (CAS RN 16136-84-8), |
| --- | --- |

—

vähintään 8 mutta enintään 14 painoprosenttia (Z)-1-klooripropeenia (CAS RN 16136-84-8),

| — | vähintään 5 mutta enintään 23 painoprosenttia 2-klooripropaania (CAS RN 75-29-6), |
| --- | --- |

—

vähintään 5 mutta enintään 23 painoprosenttia 2-klooripropaania (CAS RN 75-29-6),

| — | enintään 6 painoprosenttia 3-klooripropeenia (CAS RN 107-05-1), ja |
| --- | --- |

—

enintään 6 painoprosenttia 3-klooripropeenia (CAS RN 107-05-1), ja

| — | enintään 1 painoprosentti etyylikloridia (CAS RN 75-00-3) |
| --- | --- |

—

enintään 1 painoprosentti etyylikloridia (CAS RN 75-00-3)

1.1.-31.12.

6 000 tonnia

0 %

09.2671

ex 3905 99 90

81

Poly(vinyylibutyraali) (CAS RN 63148-65-2):

| — | jossa on vähintään 17,5 mutta enintään 20 painoprosenttia hydroksyyliryhmiä, ja |
| --- | --- |

—

jossa on vähintään 17,5 mutta enintään 20 painoprosenttia hydroksyyliryhmiä, ja

| — | jonka hiukkaskokomediaani (D50) on suurempi kuin 0,6 mm |
| --- | --- |

—

jonka hiukkaskokomediaani (D50) on suurempi kuin 0,6 mm

1.1.-31.12.

12 500 tonnia

0 %

09.2846

ex 3907 40 00

25

Polykarbonaatista ja poly(metyylimetakrylaatista) koostuva polymeeriseos, jossa polykarbonaattia on vähintään 98,5 painoprosenttia, pelletteinä tai rakeina, valonläpäisevyys vähintään 88,5 prosenttia, kun aallonpituus λ= 400 nm, mitattuna koekappaleesta, jonka seinämänpaksuus on 4,0 mm (ISO 13468-2)

1.1.-31.12.

2 000 tonnia

0 %

09.2585

ex 3907 99 80

70

Poly(etyleenitereftalaatin) ja sykloheksaanidimetanolin kopolymeeri, joka sisältää vähintään 10 painoprosenttia sykloheksaanidimetanolia

1.1.-31.12.

60 000 tonnia

2 %

09.2855

ex 3910 00 00

10

Nestemäinen poly(metyylihydrosiloksaani), jossa on trimetyylisilyylipääteryhmiä (CAS RN 63148-57-2) ja jonka puhtausaste on vähintään 99,9 painoprosenttia

1.1.-31.12.

500 tonnia

0 %

09.2931

ex 3911 90 11

10

poly(oksi-1,4-fenyleenisulfonyyli-1,4-fenyleenioksi-1,4-fenyleeni-isopropylideeni-1,4-fenyleeni) (CAS RN 25135–51–7 ja CAS RN 25154–01–2), joka sisältää enintään 20 painoprosenttia lisäaineita, jossakin tämän ryhmän 6 huomautuksen b kohdassa tarkoitetussa muodossa

1.1.-31.12.

6 300 tonnia

0 %

09.2723

ex 3911 90 19

35

poly(oksi-1,4-fenyleenisulfonyyli-1,4-fenyleenioksi-4,4’-bifenyleeni) (CAS RN 25608–64–4 ja CAS RN 25839–81–0), joka sisältää enintään 20 painoprosenttia lisäaineita

1.1.-31.12.

5 000 tonnia

0 %

09.2816

ex 3912 11 00

20

Selluloosa-asetaattihiutaleet

1.1.-31.12.

75 000 tonnia

0 %

09.2573

ex 3913 10 00

20

Ruskolevästä uutettu natriumalginaatti (CAS RN 9005-38-3), jonka

| — | kuivaushäviö on enintään 15 painoprosenttia (4h 105 °C:ssa), |
| --- | --- |

—

kuivaushäviö on enintään 15 painoprosenttia (4h 105 °C:ssa),

| — | veteen liukenematon fraktio on enintään 2 painoprosenttia kuiva-aineen painosta |
| --- | --- |

—

veteen liukenematon fraktio on enintään 2 painoprosenttia kuiva-aineen painosta

1.1.-31.12.

2 000 tonnia

0 %

09.2641

ex 3913 90 00

87

Natriumhyaluronaatti, muu kuin steriili, jonka

| — | painokeskimääräinen molekyylipaino (Mw) on enintään 900 000 , |
| --- | --- |

—

painokeskimääräinen molekyylipaino (Mw) on enintään 900 000 ,

| — | endotoksiinipitoisuus on enintään 0,008 endotoksiiniyksikköä (EU)/mg, |
| --- | --- |

—

endotoksiinipitoisuus on enintään 0,008 endotoksiiniyksikköä (EU)/mg,

| — | etanolipitoisuus enintään 1 painoprosentti, |
| --- | --- |

—

etanolipitoisuus enintään 1 painoprosentti,

| — | isopropanolipitoisuus enintään 0,5 painoprosenttia |
| --- | --- |

—

isopropanolipitoisuus enintään 0,5 painoprosenttia

1.1.-31.12.

300 kg

0 %

09.2661

ex 3920 51 00

50

Polymetyylimetakrylaatista valmistetut levyt, jotka ovat seuraavien standardien mukaisia:

| — | EN 4364 (MIL-P-5425E) ja DTD5592A, tai |
| --- | --- |

—

EN 4364 (MIL-P-5425E) ja DTD5592A, tai

| — | EN 4365 (MIL-P-8184) ja DTD5592A |
| --- | --- |

—

EN 4365 (MIL-P-8184) ja DTD5592A

1.1.-31.12.

100 tonnia

0 %

09.2645

ex 3921 14 00

20

Regeneroidusta selluloosasta valmistettu harkko, kyllästetty vedellä, joka sisältää magnesiumkloridia ja kvaternaarista ammoniumyhdistettä, mitat 100 cm (± 10 cm) x 100 cm (± 10 cm) x 40 cm (± 5 cm)

1.1.-31.12.

1 700 tonnia

0 %

09.2572

ex 5205 26 00

ex 5205 27 00

10

10

Valkoinen yksinkertainen raakapuuvillalanka,

| — | kammatuista kuiduista valmistettu, |
| --- | --- |

—

kammatuista kuiduista valmistettu,

| — | jossa keskimääräinen kuitupituus on vähintään 36,5 mm, |
| --- | --- |

—

jossa keskimääräinen kuitupituus on vähintään 36,5 mm,

| — | joka on valmistettu kompaktilla rengaskehruulla paineilmatekniikalla, |
| --- | --- |

—

joka on valmistettu kompaktilla rengaskehruulla paineilmatekniikalla,

| — | jonka vetolujuus on vähintään 26,5 cN/tex (standardin ISO 2062:2009 mukaan nopeudella 5 000 mm/min) |
| --- | --- |

—

jonka vetolujuus on vähintään 26,5 cN/tex (standardin ISO 2062:2009 mukaan nopeudella 5 000 mm/min)

1.1.-31.12.

50 000 tonnia

0 %

09.2848

ex 5505 10 10

10

Synteettikuitujätteet (myös kampausjätteet, lankajätteet, garnetoidut jätteet ja lumput), nailonia tai muuta polyamidia (PA6 ja PA66)

1.1.-31.12.

10 000 tonnia

0 %

09.2721

ex 5906 99 90

20

Kudottu ja kerrostettu kumilla käsitelty tekstiilikangas, jolla on seuraavat ominaisuudet:

| — | siinä on kolme kerrosta, |
| --- | --- |

—

siinä on kolme kerrosta,

| — | sen yksi ulkopinta on akryylikangasta, |
| --- | --- |

—

sen yksi ulkopinta on akryylikangasta,

| — | sen toinen ulkopinta on polyesterikangasta, |
| --- | --- |

—

sen toinen ulkopinta on polyesterikangasta,

| — | välikerros on klorobutyylikumia, |
| --- | --- |

—

välikerros on klorobutyylikumia,

| — | välikerroksen paino on vähintään 452 g/m2 mutta enintään 569 g/m2, |
| --- | --- |

—

välikerroksen paino on vähintään 452 g/m2 mutta enintään 569 g/m2,

| — | tekstiilikankaan kokonaispaino on vähintään 952 g/m2 mutta enintään 1159 g/m2, ja |
| --- | --- |

—

tekstiilikankaan kokonaispaino on vähintään 952 g/m2 mutta enintään 1159 g/m2, ja

| — | tekstiilikankaan kokonaispaksuus on vähintään 0,8 mm mutta enintään 4 mm, |
| --- | --- |

—

tekstiilikankaan kokonaispaksuus on vähintään 0,8 mm mutta enintään 4 mm,

moottoriajoneuvojen kokoontaittuvien kattojen valmistuksessa käytetty (1)

1.1.-31.12.

375 000 m2

0 %

09.2628

ex 7019 66 00

10

Palttinasidoksinen lasikuitukangas, jonka kuidut on päällystetty muovilla, paino 120 g/m2(± 10 g/m2), käytetään tavallisesti rullattavien ja kehyksellisten hyönteisverkkojen valmistukseen

1.1.-31.12.

3 000 000 m2

0 %

09.2652

ex 7409 11 00

ex 7410 11 00

30

40

Folio ja nauha, puhdistettua kuparia, elektrolyysillä valmistetut, paksuus vähintään 0,015 mm

1.1.-31.12.

1 020 tonnia

0 %

09.2662

ex 7410 21 00

55

Levyt

| — | joissa on ainakin yksi epoksidihartsilla kyllästetty lasikuitukerros, |
| --- | --- |

—

joissa on ainakin yksi epoksidihartsilla kyllästetty lasikuitukerros,

| — | jonka toinen puoli tai molemmat puolet on päällystetty kuparifoliolla, jonka paksuus on enintään 0,15 mm, |
| --- | --- |

—

jonka toinen puoli tai molemmat puolet on päällystetty kuparifoliolla, jonka paksuus on enintään 0,15 mm,

| — | jonka dielektrisyysvakio (DK) on alle 5,4 taajuuden ollessa 1 MHz IPC-TM-650 2.5.5.2-testausmenetelmällä mitattuna, |
| --- | --- |

—

jonka dielektrisyysvakio (DK) on alle 5,4 taajuuden ollessa 1 MHz IPC-TM-650 2.5.5.2-testausmenetelmällä mitattuna,

| — | jonka häviökerroin on alle 0,035 taajuuden ollessa 1 MHz IPC-TM-650 2.5.5.2-testausmenetelmällä mitattuna, |
| --- | --- |

—

jonka häviökerroin on alle 0,035 taajuuden ollessa 1 MHz IPC-TM-650 2.5.5.2-testausmenetelmällä mitattuna,

| — | jonka CTI-indeksi (Comparative Tracking Index) on vähintään 600 |
| --- | --- |

—

jonka CTI-indeksi (Comparative Tracking Index) on vähintään 600

1.1.-31.12.

80 000 m2

0 %

09.2835

ex 7604 29 10

30

Alumiiniseoksesta valmistetut tangot, joiden läpimitta on vähintään 300,1 mm mutta enintään 533,4 mm

1.1.-31.12.

1 000 tonnia

0 %

09.2736

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

75

77

78

79

alumiini- ja magnesiumseoskaistaleet tai -folio

| — | jotka ovat standardin 5182-H19 tai 5052-H19 mukaisesta seoksesta, |
| --- | --- |

—

jotka ovat standardin 5182-H19 tai 5052-H19 mukaisesta seoksesta,

| — | jotka ovat rullina, joiden ulkoläpimitta on vähintään 1 250 mutta enintään 1 350  mm, |
| --- | --- |

—

jotka ovat rullina, joiden ulkoläpimitta on vähintään 1 250 mutta enintään 1 350  mm,

| — | joiden paksuus on 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm tai 0,20 mm (sallittu poikkeama: -0,006 mm), |
| --- | --- |

—

joiden paksuus on 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm tai 0,20 mm (sallittu poikkeama: -0,006 mm),

| — | joiden leveys on 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm tai 356 mm (sallittu poikkeama: ±0,3 mm), |
| --- | --- |

—

joiden leveys on 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm tai 356 mm (sallittu poikkeama: ±0,3 mm),

| — | joiden suoruustoleranssi on enintään 0,4 mm / 750 mm, |
| --- | --- |

—

joiden suoruustoleranssi on enintään 0,4 mm / 750 mm,

| — | joiden tasomaisuus on ±4 I-yksikköä (I-unit), |
| --- | --- |

—

joiden tasomaisuus on ±4 I-yksikköä (I-unit),

| — | joiden vetomurtolujuus on suurempi kuin 365 MPa (5182-H19) tai 320 MPa (5052-H19), ja |
| --- | --- |

—

joiden vetomurtolujuus on suurempi kuin 365 MPa (5182-H19) tai 320 MPa (5052-H19), ja

| — | joiden murtovenymä A50 on suurempi kuin 3 prosenttia |
| --- | --- |

—

joiden murtovenymä A50 on suurempi kuin 3 prosenttia

(5182-H19) tai 2,5 prosenttia (5052-H19), kaihtimien säleiden valmistukseen tarkoitetut (1)

1.1.-31.12.

600 tonnia

0 %

09.2722

8104 11 00

Muokkaamaton magnesium, jossa on vähintään 99,8 painoprosenttia magnesiumia

1.1.-31.12.

120 000 tonnia

0 %

09.2840

ex 8104 30 00

20

Magnesiumjauhe:

| — | puhtausaste vähintään 98 mutta enintään 99,5 painoprosenttia, ja |
| --- | --- |

—

puhtausaste vähintään 98 mutta enintään 99,5 painoprosenttia, ja

| — | hiukkaskoko vähintään 0,2 mutta enintään 0,8 mm |
| --- | --- |

—

hiukkaskoko vähintään 0,2 mutta enintään 0,8 mm

1.1.-31.12.

2 000 tonnia

0 %

09.2629

ex 8302 49 00

91

Alumiininen teleskooppikädensija, matkalaukkujen valmistukseen tarkoitettu (1)

1.1.-31.12.

1 500 000 kpl

0 %

09.2720

ex 8413 91 00

50

Taotusta teräksestä valmistettu kaksisylinterisen korkeapainepumpun pää, jonka

| — | jyrsittyjen, kierteitettyjen putkenosien läpimitta on vähintään 10 mutta enintään 36,8 mm, ja |
| --- | --- |

—

jyrsittyjen, kierteitettyjen putkenosien läpimitta on vähintään 10 mutta enintään 36,8 mm, ja

| — | porattujen polttoainekanavien läpimitta on vähintään 3,5 mutta enintään 10 mm, |
| --- | --- |

—

porattujen polttoainekanavien läpimitta on vähintään 3,5 mutta enintään 10 mm,

jollaisia käytetään dieselruiskutusjärjestelmissä

1.1.-31.12.

65 000 kpl

0 %

09.2569

ex 8414 90 00

80

Valetusta alumiinisekoituksesta tai valuraudasta valmistettu turboahtimen pyöräkotelo,

| — | jonka lämmönkestävyys on enintään 400°C, |
| --- | --- |

—

jonka lämmönkestävyys on enintään 400°C,

| — | jossa on vähintään 30 mm:n mutta enintään 300 mm:n suuruinen reikä, johon ahdinpyörä asennetaan, |
| --- | --- |

—

jossa on vähintään 30 mm:n mutta enintään 300 mm:n suuruinen reikä, johon ahdinpyörä asennetaan,

autoteollisuudessa käytettäväksi tarkoitettu (1)

1.1.-31.12.

4 000 000 kpl

0 %

09.2570

ex 8482 91 90

10

Rullat, joissa on logaritminen profiili ja joiden läpimitta on vähintään 25 mutta enintään 70 mm, tai kuulat, joiden läpimitta on vähintään 30 mutta enintään 100 mm,

| — | jotka on valmistettu 100Cr6- tai 100CrMnSi6-4-teräksestä (ISO 3290), |
| --- | --- |

—

jotka on valmistettu 100Cr6- tai 100CrMnSi6-4-teräksestä (ISO 3290),

| — | joiden poikkeama on enintään 0,5 mm FBH-menetelmällä määritettynä |
| --- | --- |

—

joiden poikkeama on enintään 0,5 mm FBH-menetelmällä määritettynä

tuuliturbiiniteollisuudessa käytettäviksi tarkoitetut (1)

1.1.-31.12.

600 000 kpl

0 %

09.2738

ex 8482 99 00

30

Messinkihäkit,

| — | jotka ovat jatkuva- tai keskipakovalettuja, |
| --- | --- |

—

jotka ovat jatkuva- tai keskipakovalettuja,

| — | jotka on sorvattu, |
| --- | --- |

—

jotka on sorvattu,

| — | jotka sisältävät vähintään 35 mutta enintään 38 painoprosenttia sinkkiä, |
| --- | --- |

—

jotka sisältävät vähintään 35 mutta enintään 38 painoprosenttia sinkkiä,

| — | jotka sisältävät vähintään 0,75 mutta enintään 1,25 painoprosenttia lyijyä, |
| --- | --- |

—

jotka sisältävät vähintään 0,75 mutta enintään 1,25 painoprosenttia lyijyä,

| — | jotka sisältävät vähintään 1,0 mutta enintään 1,4 painoprosenttia alumiinia, ja |
| --- | --- |

—

jotka sisältävät vähintään 1,0 mutta enintään 1,4 painoprosenttia alumiinia, ja

| — | joiden vetomurtolujuus on vähintään 415 Pa, |
| --- | --- |

—

joiden vetomurtolujuus on vähintään 415 Pa,

jollaisia käytetään kuulalaakerien valmistuksessa

1.1.-31.12.

50 000 kpl

0 %

09.2857

ex 8482 99 00

50

sisä- ja ulkorenkaat, terästä, hiomattomat, ulkorengas varustettu yhdellä tai useammalla sisäisellä vierintäuralla, sisärengas varustettu yhdellä tai useammalla ulkoisella vierintäuralla, joiden ulkoläpimitta on

| — | sisärenkaan osalta vähintään 14 mutta enintään 77 mm, ja |
| --- | --- |

—

sisärenkaan osalta vähintään 14 mutta enintään 77 mm, ja

| — | ulkorenkaan osalta vähintään 26 mutta enintään 101 mm |
| --- | --- |

—

ulkorenkaan osalta vähintään 26 mutta enintään 101 mm

laakereiden valmistukseen tarkoitetut (1)

1.1.-30.6.

12 000 000 kg

0 %

09.2924

ex 8501 31 00

80

elektroninen toimilaite,

| — | jossa on tasavirtamoottori, jonka teho on pienempi kuin 600 W, |
| --- | --- |

—

jossa on tasavirtamoottori, jonka teho on pienempi kuin 600 W,

| — | joka on tarkoitettu käytettäväksi 12–48 V:n syöttöjännitteellä, |
| --- | --- |

—

joka on tarkoitettu käytettäväksi 12–48 V:n syöttöjännitteellä,

| — | jossa on moottoriliitäntä (pistokeliitäntä), |
| --- | --- |

—

jossa on moottoriliitäntä (pistokeliitäntä),

| — | jossa on kontaktiton paikka-anturi, |
| --- | --- |

—

jossa on kontaktiton paikka-anturi,

| — | joka on rakennettu suorakaiteen muotoiseen koteloon, jonka leveys on alle 100 mm ja pituus alle 150 mm ja jossa on alennusvaihde ja vipu kiinnitettynä moottorin käyttöakseliin tai |
| --- | --- |

—

joka on rakennettu suorakaiteen muotoiseen koteloon, jonka leveys on alle 100 mm ja pituus alle 150 mm ja jossa on alennusvaihde ja vipu kiinnitettynä moottorin käyttöakseliin tai

| — | lieriömäiseen koteloon, jonka pituus on alle 150 mm ja läpimitta alle 100 mm ja jossa on moottorin roottoriin integroidut kierteet integroidun ohjaustangon pitkittäistä liikettä varten |
| --- | --- |

—

lieriömäiseen koteloon, jonka pituus on alle 150 mm ja läpimitta alle 100 mm ja jossa on moottorin roottoriin integroidut kierteet integroidun ohjaustangon pitkittäistä liikettä varten

1.1.-31.12.

650 000 kpl

0 %

09.2763

ex 8501 40 20

ex 8501 40 80

65

60

vaihtovirtamoottori, yksivaiheinen, myös kommutaattorilla varustettu

| — | jonka nimellinen antoteho on vähintään 180 W, |
| --- | --- |

—

jonka nimellinen antoteho on vähintään 180 W,

| — | jonka ottoteho on vähintään 150 mutta enintään 2 700  W, |
| --- | --- |

—

jonka ottoteho on vähintään 150 mutta enintään 2 700  W,

| — | jonka ulkoläpimitta on suurempi kuin 120 mm (± 0,2 mm) mutta enintään 135 mm (± 0,2 mm), |
| --- | --- |

—

jonka ulkoläpimitta on suurempi kuin 120 mm (± 0,2 mm) mutta enintään 135 mm (± 0,2 mm),

| — | jonka nimellisnopeus on vähintään 10 000 mutta enintään 50 000 kierrosta minuutissa, |
| --- | --- |

—

jonka nimellisnopeus on vähintään 10 000 mutta enintään 50 000 kierrosta minuutissa,

| — | myös jos se on varustettu imutuulettimella, |
| --- | --- |

—

myös jos se on varustettu imutuulettimella,

| — | myös jos sen akselilla on mekaaninen laite (hammaspyörä, ruuveja, vaihdeliitäntä jne.), |
| --- | --- |

—

myös jos sen akselilla on mekaaninen laite (hammaspyörä, ruuveja, vaihdeliitäntä jne.),

kodinkoneiden valmistukseen tarkoitettu (1)

1.1.-31.12.

2 000 000 kpl

0 %

09.2672

ex 8529 90 92

ex 9405 42 31

75

70

Valodiodeilla (LED) varustetut painetut piirilevyt:

| — | myös jos niissä on prismoja/linssejä, ja |
| --- | --- |

—

myös jos niissä on prismoja/linssejä, ja

| — | myös jos niissä on liitin (liittimiä) |
| --- | --- |

—

myös jos niissä on liitin (liittimiä)

nimikkeen 8528 tavaroiden taustavaloyksikköjen valmistukseen tarkoitetut (1)

1.1.-31.12.

115 000 000 kpl

0 %

09.2574

ex 8537 10 91

73

Monitoimilaite (mittaristo),

| — | jossa on kosketusherkillä pinnoilla varustettu kaareva TFT LCD -näyttö (säde 750 mm), |
| --- | --- |

—

jossa on kosketusherkillä pinnoilla varustettu kaareva TFT LCD -näyttö (säde 750 mm),

| — | jossa on mikroprosessoreita ja muistisiruja, |
| --- | --- |

—

jossa on mikroprosessoreita ja muistisiruja,

| — | jossa on akustiikkamoduuli ja kaiutin, |
| --- | --- |

—

jossa on akustiikkamoduuli ja kaiutin,

| — | jossa on CAN-liitäntä, kolme LIN bus -liitäntää sekä LVDS- ja Ethernet-liitännät, |
| --- | --- |

—

jossa on CAN-liitäntä, kolme LIN bus -liitäntää sekä LVDS- ja Ethernet-liitännät,

| — | jolla suoritetaan eri tehtäviä (esim. alusta, valaisimet), ja |
| --- | --- |

—

jolla suoritetaan eri tehtäviä (esim. alusta, valaisimet), ja

| — | joka näyttää ajoneuvoa koskevia tietoja (esim. nopeus, matkamittari, akun lataustaso), |
| --- | --- |

—

joka näyttää ajoneuvoa koskevia tietoja (esim. nopeus, matkamittari, akun lataustaso),

tarkoitettu sellaisten HS-nimikkeeseen 8703 80 kuuluvien henkilöautojen, jotka toimivat pelkästään sähkömoottorilla, valmistukseen (1)

1.1.-31.12.

66 900 kpl

0 %

09.2910

ex 8708 99 97

75

Alumiiniseoksesta valmistettu tukivarsi, asennusrei’illä varustettu, myös kiinnitysmuttereilla varustettu, vaihdelaatikon välilliseksi yhdistämiseksi auton koriin, 87 ryhmän tavaroiden valmistukseen tarkoitettu (1)

1.1.-31.12.

200 000 kpl

0 %

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

75

Polkupyöränrunko, valmistettu hiilikuidusta ja keinohartsista, polkupyörien (myös sähköpolkupyörien) valmistukseen tarkoitettu (1)

1.1.-31.12.

600 000 kpl

0 %

09.2564

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

25

35

77

Runko, alumiinista tai sekä alumiinista että hiilikuiduista ja keinohartsista valmistettu, polkupyörien (myös sähköpolkupyörien) valmistukseen tarkoitettu (1)

1.1.-31.12.

9 600 000 kpl

0 %

09.2579

ex 9029 20 31

ex 9029 90 00

40

40

Ryhmitetty kojelauta:

| — | jossa on askelmoottoreita, |
| --- | --- |

—

jossa on askelmoottoreita,

| — | jossa on analogiosoittimia ja -viisareita, |
| --- | --- |

—

jossa on analogiosoittimia ja -viisareita,

| — | myös jos siinä on mikroprosessorilla toimiva ohjaustaulu |
| --- | --- |

—

myös jos siinä on mikroprosessorilla toimiva ohjaustaulu

| — | myös jos siinä on LED-indikaattoreita tai LCD-näyttö |
| --- | --- |

—

myös jos siinä on LED-indikaattoreita tai LCD-näyttö

| — | joka näyttää ainakin: |
| --- | --- |

—

joka näyttää ainakin:

| — | nopeuden, |
| --- | --- |

—

nopeuden,

| — | moottorin kierrosluvun, |
| --- | --- |

—

moottorin kierrosluvun,

| — | moottorin lämpötilan, |
| --- | --- |

—

moottorin lämpötilan,

| — | polttoainetason, |
| --- | --- |

—

polttoainetason,

| — | joka kommunikoi CAN-BUS ja/tai K-LINE –protokollien kautta, |
| --- | --- |

—

joka kommunikoi CAN-BUS ja/tai K-LINE –protokollien kautta,

87 ryhmän tavaroiden valmistukseen tarkoitettu (1)

1.1.-31.12.

160 000 kpl

0 %

---

(1)  Tullisuspensio edellyttää, että tavarat ovat tietyn käyttötarkoituksen perusteella tullivalvonnassa asetuksen (EU) N:o 952/2013 254 artiklan mukaisesti.

1

(2)  Tullisuspensiota ei kuitenkaan sovelleta, jos käsittelyn tekee vähittäismyynti- tai ravintolayritys.”

2

---

| 23.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 330/126 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 330/126

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2022/2564,

annettu 16 päivänä elokuuta 2022,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 täydentämisestä purkamisvelvoitetta koskevan de minimis -poikkeuksen vahvistamiseksi tiettyjen pohjakalojen kalastusten osalta Adrianmerellä ja kaakkoisella Välimerellä annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2021/2064 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 7 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2017/86 (2) vahvistetaan tiettyjä pohjakalojen kalastuksia Välimerellä koskeva poisheittämissuunnitelma, jota sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen 31 päivään joulukuuta 2019. |
| --- | --- |

(1)

Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2017/86 (2) vahvistetaan tiettyjä pohjakalojen kalastuksia Välimerellä koskeva poisheittämissuunnitelma, jota sovellettiin 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen 31 päivään joulukuuta 2019.

| (2) | Tahattomien saaliiden käsittelystä aiheutuvien kohtuuttomien kustannusten välttämiseksi delegoidussa asetuksessa (EU) 2017/86 vahvistettiin pohjakalalajeihin sovellettava de minimis -poikkeus. Kyseisen delegoidun asetuksen voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2021. Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2021/2064 (3) vahvistettiin uusi de minimis -poikkeus. Kyseinen poikkeus vahvistettiin pohjakalalajeille 31 päivään joulukuuta 2023 asti, kun taas pohjakalalajien kalastuksessa pyydettyjen pienten pelagisten lajien sivusaaliiden osalta poikkeus vahvistettiin ainoastaan 31 päivään joulukuuta 2022 saakka. |
| --- | --- |

(2)

Tahattomien saaliiden käsittelystä aiheutuvien kohtuuttomien kustannusten välttämiseksi delegoidussa asetuksessa (EU) 2017/86 vahvistettiin pohjakalalajeihin sovellettava de minimis -poikkeus. Kyseisen delegoidun asetuksen voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2021. Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2021/2064 (3) vahvistettiin uusi de minimis -poikkeus. Kyseinen poikkeus vahvistettiin pohjakalalajeille 31 päivään joulukuuta 2023 asti, kun taas pohjakalalajien kalastuksessa pyydettyjen pienten pelagisten lajien sivusaaliiden osalta poikkeus vahvistettiin ainoastaan 31 päivään joulukuuta 2022 saakka.

| (3) | Kroatialla, Italialla ja Slovenialla, jäljempänä ’korkean tason Adriatica-ryhmä’, ja Kreikalla, Italialla, Kyproksella ja Maltalla, jäljempänä ’korkean tason Sudestmed-ryhmä’, on välitön kalastuksenhoitoetu Adrianmerellä ja kaakkoisella Välimerellä. Korkean tason Adriatica-ryhmä ja korkean tason Sudestmed-ryhmä pyysivät 1 päivänä toukokuuta 2022 ja 6 päivänä kesäkuuta 2022 delegoidussa asetuksessa (EU) 2021/2064 säädetyn pohjakalojen kalastuksessa pyydettyjen pienten pelagisten lajien sivusaaliita koskevan de minimis -poikkeuksen voimassaolon pidentämistä. Molemmat ryhmät toimittivat myös tieteellistä näyttöä pyyntönsä tueksi. |
| --- | --- |

(3)

Kroatialla, Italialla ja Slovenialla, jäljempänä ’korkean tason Adriatica-ryhmä’, ja Kreikalla, Italialla, Kyproksella ja Maltalla, jäljempänä ’korkean tason Sudestmed-ryhmä’, on välitön kalastuksenhoitoetu Adrianmerellä ja kaakkoisella Välimerellä. Korkean tason Adriatica-ryhmä ja korkean tason Sudestmed-ryhmä pyysivät 1 päivänä toukokuuta 2022 ja 6 päivänä kesäkuuta 2022 delegoidussa asetuksessa (EU) 2021/2064 säädetyn pohjakalojen kalastuksessa pyydettyjen pienten pelagisten lajien sivusaaliita koskevan de minimis -poikkeuksen voimassaolon pidentämistä. Molemmat ryhmät toimittivat myös tieteellistä näyttöä pyyntönsä tueksi.

| (4) | Tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea, jäljempänä ’STECF’, arvioi tieteellistä näyttöä 16–20 päivänä toukokuuta 2022 (4). |
| --- | --- |

(4)

Tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea, jäljempänä ’STECF’, arvioi tieteellistä näyttöä 16–20 päivänä toukokuuta 2022 (4).

| (5) | Korkean tason Adriatica-ryhmä ja korkean tason Sudestmed-ryhmä toimittivat 8 päivänä heinäkuuta 2022 päivitetyn yhteisen suosituksen purkamisvelvoitetta koskevan de minimis -poikkeuksen pidentämisestä yhdellä vuodella. |
| --- | --- |

(5)

Korkean tason Adriatica-ryhmä ja korkean tason Sudestmed-ryhmä toimittivat 8 päivänä heinäkuuta 2022 päivitetyn yhteisen suosituksen purkamisvelvoitetta koskevan de minimis -poikkeuksen pidentämisestä yhdellä vuodella.

| (6) | Komissio toteaa, että Adrianmerellä ja kaakkoisella Välimerellä pieniä pelagisia lajeja pyydetään samana ajankohtana ja erittäin vaihtelevissa määrin, mikä hankaloittaa yhden kannan strategiaa. Kyseisiä lajeja pyytävät alukset ovat pienimuotoista kalastusta harjoittavia aluksia, ja lajit puretaan eri purkamispaikoissa maantieteellisesti laajalla rannikkoalueella. Sen vuoksi tahattomien saaliiden käsittelystä aiheutuu kohtuuttomia kustannuksia. |
| --- | --- |

(6)

Komissio toteaa, että Adrianmerellä ja kaakkoisella Välimerellä pieniä pelagisia lajeja pyydetään samana ajankohtana ja erittäin vaihtelevissa määrin, mikä hankaloittaa yhden kannan strategiaa. Kyseisiä lajeja pyytävät alukset ovat pienimuotoista kalastusta harjoittavia aluksia, ja lajit puretaan eri purkamispaikoissa maantieteellisesti laajalla rannikkoalueella. Sen vuoksi tahattomien saaliiden käsittelystä aiheutuu kohtuuttomia kustannuksia.

| (7) | STECF totesi, että pienten pelagisten lajien sivusaaliita voitaisiin todennäköisesti pienentää vähentämällä yleisesti pohjatroolien pyyntiponnistuksia ja perustamalla kalastusrajoitusalueita, joilla pohjakalojen kalastus on pysyvästi kielletty. |
| --- | --- |

(7)

STECF totesi, että pienten pelagisten lajien sivusaaliita voitaisiin todennäköisesti pienentää vähentämällä yleisesti pohjatroolien pyyntiponnistuksia ja perustamalla kalastusrajoitusalueita, joilla pohjakalojen kalastus on pysyvästi kielletty.

| (8) | STECF totesi myös, että vaikka yhdistetty de minimis -lähestymistapa, joka sisältyy tieteelliseen näyttöön, kattaa laajan joukon lajeja, joiden poisheittämisasteet vaihtelevat suuresti, tällainen laaja kattavuus on perusteltu lähestymistapa Adrianmerellä ja kaakkoisella Välimerellä harjoitettavan kalastuksen monimuotoisuuden vuoksi. |
| --- | --- |

(8)

STECF totesi myös, että vaikka yhdistetty de minimis -lähestymistapa, joka sisältyy tieteelliseen näyttöön, kattaa laajan joukon lajeja, joiden poisheittämisasteet vaihtelevat suuresti, tällainen laaja kattavuus on perusteltu lähestymistapa Adrianmerellä ja kaakkoisella Välimerellä harjoitettavan kalastuksen monimuotoisuuden vuoksi.

| (9) | Lisäksi STECF totesi, että yksittäiset yhtä lajia koskevat de minimis -poikkeukset johtaisivat todennäköisesti moniin erillisiin vapautuksiin, joiden täytäntöönpanon seuraaminen olisi hankalaa. |
| --- | --- |

(9)

Lisäksi STECF totesi, että yksittäiset yhtä lajia koskevat de minimis -poikkeukset johtaisivat todennäköisesti moniin erillisiin vapautuksiin, joiden täytäntöönpanon seuraaminen olisi hankalaa.

| (10) | Korkean tason Adriatica-ryhmä on toimittanut ajantasaista tieteellistä näyttöä tahattomien saaliiden käsittelystä aiheutuvista kohtuuttomista kustannuksista. Vaikka STECF pani merkille, että kustannusten lisääntymisestä on esitetty arvioita, se totesi olevan vaikeaa arvioida, millä tasolla kustannukset ovat kohtuuttomia. STECF totesi myös, että polttoainekustannusten viimeaikainen nousu on heikentänyt kokonaistilannetta. STECF pani merkille valikoivuuteen liittyvän hankkeen uudet tulokset ja sen, että näiden valikoivien pyydysten osalta on tehtävä tarkempia tutkimuksia, jotta löydetään tasapaino valikoivuuden parantamisen ja taloudellisten tappioiden minimoinnin välillä. STECF totesi myös, että etusijalle olisi asetettava tahattomien saaliiden vähentäminen valikoivien pyydysten tai suojeltujen merialueiden avulla. |
| --- | --- |

(10)

Korkean tason Adriatica-ryhmä on toimittanut ajantasaista tieteellistä näyttöä tahattomien saaliiden käsittelystä aiheutuvista kohtuuttomista kustannuksista. Vaikka STECF pani merkille, että kustannusten lisääntymisestä on esitetty arvioita, se totesi olevan vaikeaa arvioida, millä tasolla kustannukset ovat kohtuuttomia. STECF totesi myös, että polttoainekustannusten viimeaikainen nousu on heikentänyt kokonaistilannetta. STECF pani merkille valikoivuuteen liittyvän hankkeen uudet tulokset ja sen, että näiden valikoivien pyydysten osalta on tehtävä tarkempia tutkimuksia, jotta löydetään tasapaino valikoivuuden parantamisen ja taloudellisten tappioiden minimoinnin välillä. STECF totesi myös, että etusijalle olisi asetettava tahattomien saaliiden vähentäminen valikoivien pyydysten tai suojeltujen merialueiden avulla.

| (11) | Komissio on tyytyväinen korkean tason Adriatica-ryhmän sitoumukseen jatkaa ensisijaisesti valikoivuutta ja kalastuksen alueellisia rajoituksia koskevaa työtä tahattomien saaliiden vähentämiseksi. Sen vuoksi komissio katsoo, että valikoivuuden edistymisen ja kohtuuttomien kustannusten vuoksi poikkeuksen voimassaoloa olisi perusteltua jatkaa yhdellä vuodella ehdotetuilla prosenttimäärillä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio on tyytyväinen korkean tason Adriatica-ryhmän sitoumukseen jatkaa ensisijaisesti valikoivuutta ja kalastuksen alueellisia rajoituksia koskevaa työtä tahattomien saaliiden vähentämiseksi. Sen vuoksi komissio katsoo, että valikoivuuden edistymisen ja kohtuuttomien kustannusten vuoksi poikkeuksen voimassaoloa olisi perusteltua jatkaa yhdellä vuodella ehdotetuilla prosenttimäärillä.

| (12) | Korkean tason Adriatica-ryhmän toimittamassa päivitetyssä tieteellisessä näytössä ehdotetaan, että sardellia (Engraulis encrasicolus), sardiinia (Sardina pilchardus), makrillia (Scomber spp.) ja piikkimakrillia (Trachurus spp.) koskevaa de minimis -poikkeusta laajennetaan enintään 5 prosenttiin vuonna 2023 pohjatrooleja (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) käyttävien alusten pyytämien kyseisten lajien vuotuisista kokonaissivusaaliista. |
| --- | --- |

(12)

Korkean tason Adriatica-ryhmän toimittamassa päivitetyssä tieteellisessä näytössä ehdotetaan, että sardellia (Engraulis encrasicolus), sardiinia (Sardina pilchardus), makrillia (Scomber spp.) ja piikkimakrillia (Trachurus spp.) koskevaa de minimis -poikkeusta laajennetaan enintään 5 prosenttiin vuonna 2023 pohjatrooleja (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) käyttävien alusten pyytämien kyseisten lajien vuotuisista kokonaissivusaaliista.

| (13) | STECF katsoi, että poisheittämisaste on tässä kalastuksessa merkittävä, mutta valikoivuuteen liittyvät hankkeet ovat edelleen meneillään. |
| --- | --- |

(13)

STECF katsoi, että poisheittämisaste on tässä kalastuksessa merkittävä, mutta valikoivuuteen liittyvät hankkeet ovat edelleen meneillään.

| (14) | Komissio katsoo, että toimitetun näytön perusteella poikkeuksen voimassaoloa olisi jatkettava yhdellä vuodella ehdotetuin prosenttiosuuksin. Korkean tason Adriatica-ryhmän olisi toimitettava lisätietoja käynnissä olevien hankkeiden pohjalta. |
| --- | --- |

(14)

Komissio katsoo, että toimitetun näytön perusteella poikkeuksen voimassaoloa olisi jatkettava yhdellä vuodella ehdotetuin prosenttiosuuksin. Korkean tason Adriatica-ryhmän olisi toimitettava lisätietoja käynnissä olevien hankkeiden pohjalta.

| (15) | Korkean tason Sudestmed-ryhmä on toimittanut ajantasaista tieteellistä näyttöä tahattomien saaliiden käsittelystä aiheutuvista kohtuuttomista kustannuksista. Vaikka STECF pani merkille, että kustannusten lisääntymisestä on esitetty arvioita, se totesi olevan vaikeaa arvioida, millä tasolla kustannukset ovat kohtuuttomia. STECF totesi myös, että polttoainekustannusten viimeaikainen nousu on heikentänyt kokonaistilannetta. STECF pani merkille meneillään olevat tutkimukset, jotka on määrä saada päätökseen vuonna 2023. STECF totesi lisäksi, että etusijalle olisi asetettava tahattomien saaliiden vähentäminen valikoivien pyydysten tai suojeltujen merialueiden avulla. |
| --- | --- |

(15)

Korkean tason Sudestmed-ryhmä on toimittanut ajantasaista tieteellistä näyttöä tahattomien saaliiden käsittelystä aiheutuvista kohtuuttomista kustannuksista. Vaikka STECF pani merkille, että kustannusten lisääntymisestä on esitetty arvioita, se totesi olevan vaikeaa arvioida, millä tasolla kustannukset ovat kohtuuttomia. STECF totesi myös, että polttoainekustannusten viimeaikainen nousu on heikentänyt kokonaistilannetta. STECF pani merkille meneillään olevat tutkimukset, jotka on määrä saada päätökseen vuonna 2023. STECF totesi lisäksi, että etusijalle olisi asetettava tahattomien saaliiden vähentäminen valikoivien pyydysten tai suojeltujen merialueiden avulla.

| (16) | Komissio on tyytyväinen korkean tason Sudestmed-ryhmän sitoumukseen jatkaa ensisijaisesti valikoivuutta ja kalastuksen alueellisia rajoituksia koskevaa työtä tahattomien saaliiden vähentämiseksi. Sen vuoksi komissio katsoo, että valikoivuuden edistymisen ja kohtuuttomien kustannusten vuoksi poikkeuksen voimassaoloa olisi perusteltua jatkaa yhdellä vuodella ehdotetuilla prosenttimäärillä. |
| --- | --- |

(16)

Komissio on tyytyväinen korkean tason Sudestmed-ryhmän sitoumukseen jatkaa ensisijaisesti valikoivuutta ja kalastuksen alueellisia rajoituksia koskevaa työtä tahattomien saaliiden vähentämiseksi. Sen vuoksi komissio katsoo, että valikoivuuden edistymisen ja kohtuuttomien kustannusten vuoksi poikkeuksen voimassaoloa olisi perusteltua jatkaa yhdellä vuodella ehdotetuilla prosenttimäärillä.

| (17) | Korkean tason Sudestmed-ryhmän toimittamassa päivitetyssä tieteellisessä näytössä ehdotetaan, että sardellia (Engraulis encrasicolus), sardiinia (Sardina pilchardus), makrillia (Scomber spp.) ja piikkimakrillia (Trachurus spp.) koskevaa de minimis -poikkeusta laajennetaan enintään 5 prosenttiin vuonna 2023 pohjatrooleja (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) käyttävien alusten pyytämien kyseisten lajien vuotuisista kokonaissivusaaliista. |
| --- | --- |

(17)

Korkean tason Sudestmed-ryhmän toimittamassa päivitetyssä tieteellisessä näytössä ehdotetaan, että sardellia (Engraulis encrasicolus), sardiinia (Sardina pilchardus), makrillia (Scomber spp.) ja piikkimakrillia (Trachurus spp.) koskevaa de minimis -poikkeusta laajennetaan enintään 5 prosenttiin vuonna 2023 pohjatrooleja (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) käyttävien alusten pyytämien kyseisten lajien vuotuisista kokonaissivusaaliista.

| (18) | STECF katsoi, että poisheittämisaste on tässä kalastuksessa merkittävä, mutta saalismäärä on rajallinen ja poisheittämisastetta pienentävät valikoivuuteen liittyvät hankkeet ovat edelleen meneillään. |
| --- | --- |

(18)

STECF katsoi, että poisheittämisaste on tässä kalastuksessa merkittävä, mutta saalismäärä on rajallinen ja poisheittämisastetta pienentävät valikoivuuteen liittyvät hankkeet ovat edelleen meneillään.

| (19) | Komissio katsoo, että kohtuuttomista kustannuksista toimitetun näytön perusteella poikkeuksen voimassaoloa olisi jatkettava yhdellä vuodella ehdotetuin prosenttiosuuksin. Korkean tason Sudestmed-ryhmän olisi toimitettava lisätietoja käynnissä olevien tutkimusten pohjalta. |
| --- | --- |

(19)

Komissio katsoo, että kohtuuttomista kustannuksista toimitetun näytön perusteella poikkeuksen voimassaoloa olisi jatkettava yhdellä vuodella ehdotetuin prosenttiosuuksin. Korkean tason Sudestmed-ryhmän olisi toimitettava lisätietoja käynnissä olevien tutkimusten pohjalta.

| (20) | Jäsenvaltiot uudistivat päivitetyssä tieteellisessä näytössään sitoumuksensa lisätä pyydysten valikoivuutta nykyisten tutkimusohjelmien tulosten mukaisesti, jotta voidaan vähentää ja rajoittaa tahattomia saaliita ja erityisesti säilyttämisen vähimmäisviitekokojen alle jääviä saaliita. |
| --- | --- |

(20)

Jäsenvaltiot uudistivat päivitetyssä tieteellisessä näytössään sitoumuksensa lisätä pyydysten valikoivuutta nykyisten tutkimusohjelmien tulosten mukaisesti, jotta voidaan vähentää ja rajoittaa tahattomia saaliita ja erityisesti säilyttämisen vähimmäisviitekokojen alle jääviä saaliita.

| (21) | Pyydetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaisia. Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2021/2064 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(21)

Pyydetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaisia. Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2021/2064 olisi muutettava.

| (22) | Koska tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet vaikuttavat suoraan unionin alusten kalastuskauden suunnitteluun ja kalastuskauden taloudelliseen toimintaan, asetuksen olisi tultava voimaan heti sen julkaisemisen jälkeen. Oikeusvarmuuden vuoksi tätä asetusta olisi kuitenkin sovellettava myöhemmästä ajankohdasta alkaen, |
| --- | --- |

(22)

Koska tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet vaikuttavat suoraan unionin alusten kalastuskauden suunnitteluun ja kalastuskauden taloudelliseen toimintaan, asetuksen olisi tultava voimaan heti sen julkaisemisen jälkeen. Oikeusvarmuuden vuoksi tätä asetusta olisi kuitenkin sovellettava myöhemmästä ajankohdasta alkaen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

De minimis -poikkeus

Muutetaan delegoidun asetuksen (EU) 2021/2064 3 artikla seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 1 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan a alakohdan viii alakohta seuraavasti:






  ”viii) | sardellia (Engraulis encrasicolus), sardiinia (Sardina pilchardus), makrilleja (Scomber spp.) ja piikkimakrilleja (Trachurus spp.) enintään 5 prosenttia vuonna 2022 ja 2023 pohjatrooleilla käyttävien alusten kyseisten lajien vuotuisista kokonaissivusaaliista.” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 1 kohta seuraavasti:

i)

korvataan a alakohdan viii alakohta seuraavasti:

”viii)

sardellia (Engraulis encrasicolus), sardiinia (Sardina pilchardus), makrilleja (Scomber spp.) ja piikkimakrilleja (Trachurus spp.) enintään 5 prosenttia vuonna 2022 ja 2023 pohjatrooleilla käyttävien alusten kyseisten lajien vuotuisista kokonaissivusaaliista.”

Engraulis encrasicolus

Sardina pilchardus

Scomber

Trachurus

| ii) | korvataan b alakohdan vii alakohta seuraavasti:






  ”vii) | sardellia (Engraulis encrasicolus), sardiinia (Sardina pilchardus), makrilleja (Scomber spp.) ja piikkimakrilleja (Trachurus spp.) enintään 5 prosenttia vuonna 2022 ja 2023 pohjatrooleilla käyttävien alusten kyseisten lajien vuotuisista kokonaissivusaaliista.” |
| --- | --- | --- |

ii)

korvataan b alakohdan vii alakohta seuraavasti:

”vii)

sardellia (Engraulis encrasicolus), sardiinia (Sardina pilchardus), makrilleja (Scomber spp.) ja piikkimakrilleja (Trachurus spp.) enintään 5 prosenttia vuonna 2022 ja 2023 pohjatrooleilla käyttävien alusten kyseisten lajien vuotuisista kokonaissivusaaliista.”

Engraulis encrasicolus

Sardina pilchardus

Scomber

Trachurus

| 2) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Jäsenvaltioiden, joilla on välitön kalastuksenhoitoetu Adrianmeren ja kaakkoisen Välimeren kalastuksessa, on viimeistään 1 päivänä toukokuuta 2022 ja 2023 toimitettava komissiolle lisätietoja, jotka perustuvat meneillään oleviin hankkeisiin ja tutkimuksiin sekä muuta asiaankuuluvaa tieteellistä tietoa, joka tukee 1 kohdan a alakohdan viii alakohdassa ja b alakohdan vii alakohdassa säädettyä poikkeusta. STECF arvioi kyseiset tiedot viimeistään heinäkuuhun 2023 mennessä.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jäsenvaltioiden, joilla on välitön kalastuksenhoitoetu Adrianmeren ja kaakkoisen Välimeren kalastuksessa, on viimeistään 1 päivänä toukokuuta 2022 ja 2023 toimitettava komissiolle lisätietoja, jotka perustuvat meneillään oleviin hankkeisiin ja tutkimuksiin sekä muuta asiaankuuluvaa tieteellistä tietoa, joka tukee 1 kohdan a alakohdan viii alakohdassa ja b alakohdan vii alakohdassa säädettyä poikkeusta. STECF arvioi kyseiset tiedot viimeistään heinäkuuhun 2023 mennessä.”

2 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2023 alkaen 31 päivään joulukuuta 2023 saakka.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä elokuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2017/86, annettu 20 päivänä lokakuuta 2016, tiettyjä pohjakalojen kalastuksia Välimerellä koskevasta poisheittämissuunnitelmasta (EUVL L 14, 18.1.2017, s. 4).

2

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2021/2064, annettu 25 päivänä elokuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 täydentämisestä purkamisvelvoitetta koskevan de minimis -poikkeuksen vahvistamiseksi tiettyjen pohjakalojen kalastusten osalta Adrianmerellä ja kaakkoisella Välimerellä (EUVL L 421, 26.11.2021, s. 9).

3

de minimis

(4)  Tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) – Purkamisvelvoitetta ja teknisiä toimenpiteitä koskevien yhteisten suositusten arvioinnista (”Evaluation of Joint Recommendations on the Landing Obligation and on the Technical Measures Regulation”) (STECF-22-05).

4

---

| 23.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 330/130 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 330/130

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2022/2565,

annettu 11 päivänä lokakuuta 2022,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/444 täydentämisestä seuranta- ja arviointikehyksen perustamista koskevilla säännöksillä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tulliyhteistyötä koskevan Tulli-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1294/2013 kumoamisesta 11 päivänä maaliskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/444 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Indikaattorit, joiden perusteella raportoidaan ohjelman edistymisestä asetuksen (EU) 2021/444 3 artiklassa vahvistettujen yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamisessa, luetellaan mainitun asetuksen liitteessä II. |
| --- | --- |

(1)

Indikaattorit, joiden perusteella raportoidaan ohjelman edistymisestä asetuksen (EU) 2021/444 3 artiklassa vahvistettujen yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamisessa, luetellaan mainitun asetuksen liitteessä II.

| (2) | Komissio totesi Tulli 2020 -ohjelman väliarvioinnissa (2), että ohjelman seuranta- ja arviointikehystä on mukautettava ja virtaviivaistettava. Sen vuoksi komissio tarkisti ohjelman tuloksellisuutta koskevan toimintamallin varmistaakseen, että kaikki ohjelman tuloksellisuuden seurantaa ja arviointia varten valittavat indikaattorit ovat merkityksellisiä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio totesi Tulli 2020 -ohjelman väliarvioinnissa (2), että ohjelman seuranta- ja arviointikehystä on mukautettava ja virtaviivaistettava. Sen vuoksi komissio tarkisti ohjelman tuloksellisuutta koskevan toimintamallin varmistaakseen, että kaikki ohjelman tuloksellisuuden seurantaa ja arviointia varten valittavat indikaattorit ovat merkityksellisiä.

| (3) | Vaikka asetuksen (EU) 2021/444 liitteessä II luetellut indikaattorit soveltuvat vuotuiseen tuloksellisuuden seurantaan, ne eivät ole riittäviä mahdollistamaan ohjelman toimien eikä sen yleisten ja erityisten tavoitteiden osalta saavutettavien tulosten kattavaa seurantaa ja arviointia. Sen vuoksi olisi vahvistettava lisäindikaattoreita seuranta- ja arviointikehyksen osaksi. Kyseisillä lisäindikaattoreilla mitattaisiin ohjelman tuotoksia, tuloksia ja vaikutuksia. |
| --- | --- |

(3)

Vaikka asetuksen (EU) 2021/444 liitteessä II luetellut indikaattorit soveltuvat vuotuiseen tuloksellisuuden seurantaan, ne eivät ole riittäviä mahdollistamaan ohjelman toimien eikä sen yleisten ja erityisten tavoitteiden osalta saavutettavien tulosten kattavaa seurantaa ja arviointia. Sen vuoksi olisi vahvistettava lisäindikaattoreita seuranta- ja arviointikehyksen osaksi. Kyseisillä lisäindikaattoreilla mitattaisiin ohjelman tuotoksia, tuloksia ja vaikutuksia.

| (4) | Sen varmistamiseksi, että ohjelman seurantaa ja arviointia varten tarvittavat tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti, oikeasuhteiset raportointivaatimukset olisi asetettava, jotta vältettäisiin kaksinkertainen raportointi ja minimoitaisiin hallinnollista rasitusta. |
| --- | --- |

(4)

Sen varmistamiseksi, että ohjelman seurantaa ja arviointia varten tarvittavat tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti, oikeasuhteiset raportointivaatimukset olisi asetettava, jotta vältettäisiin kaksinkertainen raportointi ja minimoitaisiin hallinnollista rasitusta.

| (5) | Jotta yhdenmukaisuus ohjelman seuranta- ja arviointikehykseen liittyvän raportointikauden alkamisen kanssa voitaisiin varmistaa, tätä delegoitua asetusta olisi sovellettava takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2022, |
| --- | --- |

(5)

Jotta yhdenmukaisuus ohjelman seuranta- ja arviointikehykseen liittyvän raportointikauden alkamisen kanssa voitaisiin varmistaa, tätä delegoitua asetusta olisi sovellettava takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2022,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Seuranta- ja arviointikehyksen indikaattorit ja raportointivaatimukset

1.   Seurattaessa ja arvioitaessa ohjelmaa asetuksen (EU) 2021/444 13 ja 14 artiklan mukaisesti on käytettävä seuraavia indikaattoreita osana seuranta- ja arviointikehystä:

| a) | asetuksen (EU) 2021/444 liitteessä II vahvistetut indikaattorit; |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EU) 2021/444 liitteessä II vahvistetut indikaattorit;

| b) | tämän asetuksen liitteessä vahvistetut indikaattorit, joilla mitataan ohjelman tuotoksia, tuloksia ja vaikutuksia. |
| --- | --- |

b)

tämän asetuksen liitteessä vahvistetut indikaattorit, joilla mitataan ohjelman tuotoksia, tuloksia ja vaikutuksia.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut indikaattorit on mitattava vuosittain, lukuun ottamatta tämän asetuksen liitteessä olevan 1 kohdan a ja b alakohdassa, 2 kohdassa ja 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja vaikutusindikaattoreita, jotka mitataan kahden vuoden välein ja asetuksen (EU) 2021/444 14 artiklan mukaisten väli- ja loppuarviointien yhteydessä.

3.   Ohjelman rahoituksen saajien on toimitettava komissiolle 1 kohdassa tarkoitettuihin indikaattoreihin liittyvät tiedot, jotka ovat merkityksellisiä seuranta- ja arviointikehyksen kannalta, jos komissio niitä pyytää.

2 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2022.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11. päivänä lokakuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 87, 15.3.2021, s. 1.

1

(2)  Euroopan komissio, verotuksen ja tulliliiton pääosasto, Mid-term evaluation of the Customs 2020 programme: final report, julkaisutoimisto, 2019, https://data.europa.eu/doi/10.2778/923910

2

Mid-term evaluation of the Customs 2020 programme: final report

---

LIITE

Luettelo asetuksen (EU) 2021/444 13 ja 14 artiklassa tarkoitetun Tulli-ohjelman seuranta- ja arviointikehyksen lisäindikaattoreista

A.   Tuotosindikaattorit

| 1) | Eurooppalaisten sähköisten järjestelmien (EES) yhteisten osien kehittäminen:






  a) | käynnistämisvaiheessa olevien tietoteknisten hankkeiden lukumäärä; |
| --- | --- | --- |

1)

Eurooppalaisten sähköisten järjestelmien (EES) yhteisten osien kehittäminen:

a)

käynnistämisvaiheessa olevien tietoteknisten hankkeiden lukumäärä;

| b) | toteutusvaiheessa olevien tietoteknisten hankkeiden lukumäärä; |
| --- | --- |

b)

toteutusvaiheessa olevien tietoteknisten hankkeiden lukumäärä;

| c) | sellaisten tietoteknisten hankkeiden osuus, joiden tosiasialliset kustannukset ovat suunnitellun mukaiset; |
| --- | --- |

c)

sellaisten tietoteknisten hankkeiden osuus, joiden tosiasialliset kustannukset ovat suunnitellun mukaiset;

| d) | sellaisten tietoteknisten hankkeiden osuus, joilla on tullin monivuotisessa strategisessa suunnitelmassa (MASP-C) vahvistettujen vaatimusten mukainen ”vihreä” status. |
| --- | --- |

d)

sellaisten tietoteknisten hankkeiden osuus, joilla on tullin monivuotisessa strategisessa suunnitelmassa (MASP-C) vahvistettujen vaatimusten mukainen ”vihreä” status.

| 2) | EES:n yhteisten osien täytäntöönpano:






  a) | sellaisten tietoteknisten hankkeiden lukumäärä, joiden tuotokset otetaan käyttöön unionin lainsäädännön nojalla; |
| --- | --- | --- |

2)

EES:n yhteisten osien täytäntöönpano:

a)

sellaisten tietoteknisten hankkeiden lukumäärä, joiden tuotokset otetaan käyttöön unionin lainsäädännön nojalla;

| b) | sellaisten EES:n yhteisten osien osuus, jotka on pantu täytäntöön MASP-C:ssä vahvistetussa määräajassa; |
| --- | --- |

b)

sellaisten EES:n yhteisten osien osuus, jotka on pantu täytäntöön MASP-C:ssä vahvistetussa määräajassa;

| c) | sellaisten tarkistusten lukumäärä, joita on tehty EES:n yhteisten osien täytäntöönpanoa koskeviin määräaikoihin. |
| --- | --- |

c)

sellaisten tarkistusten lukumäärä, joita on tehty EES:n yhteisten osien täytäntöönpanoa koskeviin määräaikoihin.

| 3) | EES:n luotettavuus (yhteisen tietoliikenneverkon kapasiteetti). |
| --- | --- |

3)

EES:n luotettavuus (yhteisen tietoliikenneverkon kapasiteetti).

| 4) | Tietoteknisten tukipalvelujen luotettavuus:






  a) | ajoissa ratkaistujen ”häiriötilanteiden” lukumäärä; |
| --- | --- | --- |

4)

Tietoteknisten tukipalvelujen luotettavuus:

a)

ajoissa ratkaistujen ”häiriötilanteiden” lukumäärä;

| b) | käyttäjien tyytyväisyys tukipalveluihin. |
| --- | --- |

b)

käyttäjien tyytyväisyys tukipalveluihin.

| 5) | Yhteistyötoimia toteuttamalla annetun valmiuksien kehittämistä koskevan tuen taso (yhteistyötoimien laatu). |
| --- | --- |

5)

Yhteistyötoimia toteuttamalla annetun valmiuksien kehittämistä koskevan tuen taso (yhteistyötoimien laatu).

| 6) | Ohjelman tunnettuuden aste. |
| --- | --- |

6)

Ohjelman tunnettuuden aste.

B.   Tulosindikaattorit

| 1) | Tullilainsäädännön ja -politiikan sekä niiden täytäntöönpanon johdonmukaisuus (missä määrin EES:n uudet yhteiset osat helpottavat unionin lainsäädännön ja politiikan johdonmukaista täytäntöönpanoa). |
| --- | --- |

1)

Tullilainsäädännön ja -politiikan sekä niiden täytäntöönpanon johdonmukaisuus (missä määrin EES:n uudet yhteiset osat helpottavat unionin lainsäädännön ja politiikan johdonmukaista täytäntöönpanoa).

| 2) | Kansallisten viranomaisten välisen operatiivisen yhteistyön taso:






  a) | missä määrin EES:n uudet yhteiset osat helpottavat kansallisten viranomaisten välistä operatiivista yhteistyötä; |
| --- | --- | --- |

2)

Kansallisten viranomaisten välisen operatiivisen yhteistyön taso:

a)

missä määrin EES:n uudet yhteiset osat helpottavat kansallisten viranomaisten välistä operatiivista yhteistyötä;

| b) | verkossa toimivan yhteistyöalustan aktiivisten käyttäjien lukumäärä; |
| --- | --- |

b)

verkossa toimivan yhteistyöalustan aktiivisten käyttäjien lukumäärä;

| c) | interaktioiden lukumäärä yhteistyöalustalla; |
| --- | --- |

c)

interaktioiden lukumäärä yhteistyöalustalla;

| d) | käyttäjien tyytyväisyys verkossa olevaan yhteistyöalustaan. |
| --- | --- |

d)

käyttäjien tyytyväisyys verkossa olevaan yhteistyöalustaan.

| 3) | Talouden toimijoita koskevat yksinkertaistetut sähköiset menettelyt:






  a) | rekisteröityjen talouden toimijoiden lukumäärä; |
| --- | --- | --- |

3)

Talouden toimijoita koskevat yksinkertaistetut sähköiset menettelyt:

a)

rekisteröityjen talouden toimijoiden lukumäärä;

| b) | hakemusten lukumäärä. |
| --- | --- |

b)

hakemusten lukumäärä.

| 4) | Kansallisten viranomaisten toiminnan tuloksellisuus:






  a) | missä määrin EES:n uudet yhteiset osat parantavat kansallisten viranomaisten toiminnan tuloksellisuutta; |
| --- | --- | --- |

4)

Kansallisten viranomaisten toiminnan tuloksellisuus:

a)

missä määrin EES:n uudet yhteiset osat parantavat kansallisten viranomaisten toiminnan tuloksellisuutta;

| b) | missä määrin yhteistyötoimien ja inhimillisiä valmiuksia koskevien toimien tuotokset parantavat kansallisten viranomaisten toiminnan tuloksellisuutta. |
| --- | --- |

b)

missä määrin yhteistyötoimien ja inhimillisiä valmiuksia koskevien toimien tuotokset parantavat kansallisten viranomaisten toiminnan tuloksellisuutta.

| 5) | Tulli – Tullipolitiikkaa koskeva innovointi:






  a) | missä määrin EES:n uudet yhteiset osat edistävät tullipolitiikkaa koskevaa innovointia; |
| --- | --- | --- |

5)

Tulli – Tullipolitiikkaa koskeva innovointi:

a)

missä määrin EES:n uudet yhteiset osat edistävät tullipolitiikkaa koskevaa innovointia;

| b) | missä määrin yhteistyötoimien ja inhimillisiä valmiuksia koskevien toimien tuotokset edistävät tullipolitiikkaa koskevaa innovointia. |
| --- | --- |

b)

missä määrin yhteistyötoimien ja inhimillisiä valmiuksia koskevien toimien tuotokset edistävät tullipolitiikkaa koskevaa innovointia.

C.   Vaikutusindikaattorit

| 1) | Unionin ja jäsenvaltioiden rahoituksellisten ja taloudellisten etujen suojaamisen kehittyminen:






  a) | petosten ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi maksamattomien tullien, mukaan lukien tuotteista ja palveluista kannettavat tasoitus- ja polkumyyntitullit, määrä, joka on perittävä; |
| --- | --- | --- |

1)

Unionin ja jäsenvaltioiden rahoituksellisten ja taloudellisten etujen suojaamisen kehittyminen:

a)

petosten ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi maksamattomien tullien, mukaan lukien tuotteista ja palveluista kannettavat tasoitus- ja polkumyyntitullit, määrä, joka on perittävä;

| b) | tulleja koskevien petosten ja sääntöjenvastaisuuksien lukumäärä. |
| --- | --- |

b)

tulleja koskevien petosten ja sääntöjenvastaisuuksien lukumäärä.

| 2) | Unionin ja sen asukkaiden turvallisuuden ja vaarattomuuden kehitys (turvallisuutta ja vaarattomuutta uhkaavien tavaroiden ja aineiden takavarikointi). |
| --- | --- |

2)

Unionin ja sen asukkaiden turvallisuuden ja vaarattomuuden kehitys (turvallisuutta ja vaarattomuutta uhkaavien tavaroiden ja aineiden takavarikointi).

| 3) | Laillisen liiketoiminnan helpottamisen kehittyminen:






  a) | tulliselvitysten ja rajaselvitysprosessien tehokkuus (niihin kulunut aika); |
| --- | --- | --- |

3)

Laillisen liiketoiminnan helpottamisen kehittyminen:

a)

tulliselvitysten ja rajaselvitysprosessien tehokkuus (niihin kulunut aika);

| b) | missä määrin tulliliitossa on siirrytty paperittomaan ympäristöön. |
| --- | --- |

b)

missä määrin tulliliitossa on siirrytty paperittomaan ympäristöön.

---

| 23.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 330/134 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 330/134

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2022/2566,

annettu 13 päivänä lokakuuta 2022,

delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 muuttamisesta ja oikaisemisesta viini-istutusten lupajärjestelmän osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 69 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2018/273 (2) vahvistetaan säännöt, joilla täydennetään asetusta (EU) N:o 1308/2013 erityisesti viini-istutusten lupajärjestelmän, viinitilarekisterin, saateasiakirjojen ja todistusten, saapuvien ja lähtevien erien rekisterin, pakollisten ilmoitusten, tiedoksiantojen ja tiedoksiannettujen tietojen julkistamisen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2018/273 (2) vahvistetaan säännöt, joilla täydennetään asetusta (EU) N:o 1308/2013 erityisesti viini-istutusten lupajärjestelmän, viinitilarekisterin, saateasiakirjojen ja todistusten, saapuvien ja lähtevien erien rekisterin, pakollisten ilmoitusten, tiedoksiantojen ja tiedoksiannettujen tietojen julkistamisen osalta.

| (2) | Asetuksessa (EU) N:o 1308/2013 säädettyä viini-istutusten lupajärjestelmää on muutettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/2117 (3), ja kyseiset muutokset on tarpeen ottaa huomioon delegoidussa asetuksessa (EU) 2018/273. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EU) N:o 1308/2013 säädettyä viini-istutusten lupajärjestelmää on muutettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/2117 (3), ja kyseiset muutokset on tarpeen ottaa huomioon delegoidussa asetuksessa (EU) 2018/273.

| (3) | Viini-istutuslupaa koskevan poikkeuksen soveltamisala laajennetaan koskemaan istutuksia tai uudelleenistutuksia alueilla, jotka on tarkoitettu viiniköynnöslajikkeiden kokoelmien perustamiseen geenivarojen säilyttämiseksi. Kyseinen poikkeus on sisällytettävä sellaisia aloja koskeviin säännöksiin, jotka on tarkoitettu kokeellisiin tarkoituksiin tai emoviiniköynnösten varttamisoksien viljelyyn. Jotta poikkeusta ei käytettäisi väärin, on asianmukaista vahvistaa edellytykset, jotka tällaisten viiniköynnöslajikkeiden kokoelmien on täytettävä. Delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 2 artiklassa säädettyjä ja liitteessä IV tarkoitettuja viininviljelijän ja viinitarhan lohkon määritelmiä on sen vuoksi päivitettävä poikkeuksen huomioimiseksi. Mainittuun artiklaan olisi selkeyden vuoksi lisättävä ilmaisun ”viiniköynnöslajikkeiden kokoelma” uusi määritelmä. |
| --- | --- |

(3)

Viini-istutuslupaa koskevan poikkeuksen soveltamisala laajennetaan koskemaan istutuksia tai uudelleenistutuksia alueilla, jotka on tarkoitettu viiniköynnöslajikkeiden kokoelmien perustamiseen geenivarojen säilyttämiseksi. Kyseinen poikkeus on sisällytettävä sellaisia aloja koskeviin säännöksiin, jotka on tarkoitettu kokeellisiin tarkoituksiin tai emoviiniköynnösten varttamisoksien viljelyyn. Jotta poikkeusta ei käytettäisi väärin, on asianmukaista vahvistaa edellytykset, jotka tällaisten viiniköynnöslajikkeiden kokoelmien on täytettävä. Delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 2 artiklassa säädettyjä ja liitteessä IV tarkoitettuja viininviljelijän ja viinitarhan lohkon määritelmiä on sen vuoksi päivitettävä poikkeuksen huomioimiseksi. Mainittuun artiklaan olisi selkeyden vuoksi lisättävä ilmaisun ”viiniköynnöslajikkeiden kokoelma” uusi määritelmä.

| (4) | Kuten asetuksen (EU) N:o 1308/2013 63 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetään, jäsenvaltio voi rajoittaa lupien myöntämistä aluetasolla, kun kyseessä ovat tietyt suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettujen viinien viljelyyn soveltuvat alueet, jotta vältettäisiin selvästi osoitettu tietyn suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän arvon alenemisen riski. Kyseinen säännös olisi otettava huomioon delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 6 artiklassa säädetyissä uudelleenistutukseen sovellettavia rajoituksia koskevissa säännöissä. |
| --- | --- |

(4)

Kuten asetuksen (EU) N:o 1308/2013 63 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetään, jäsenvaltio voi rajoittaa lupien myöntämistä aluetasolla, kun kyseessä ovat tietyt suojatulla alkuperänimityksellä tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettujen viinien viljelyyn soveltuvat alueet, jotta vältettäisiin selvästi osoitettu tietyn suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän arvon alenemisen riski. Kyseinen säännös olisi otettava huomioon delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 6 artiklassa säädetyissä uudelleenistutukseen sovellettavia rajoituksia koskevissa säännöissä.

| (5) | Hakijan sitoumus noudattaa asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tukikelpoisuusperusteita ja taata, että hakemus ei aiheuta tiettyjen suojattujen alkuperänimitysten maineen väärinkäytön merkittävää riskiä, päättyy 31 päivänä joulukuuta 2030. Kyseistä määräaikaa, joka vastaa viini-istutusten lupajärjestelmän päättymispäivää, olisi mukautettava, koska asetuksen (EU) N:o 1308/2013 61 artiklaan on tehty asetuksella (EU) 2021/2117 muutos, joka koskee viini-istutusten lupajärjestelmän voimassaolon pidentämistä. Samasta syystä olisi mukautettava myös eräiden delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 liitteissä I ja II olevia tukikelpoisuusperusteita koskevien sitoumusten päättymispäiviä. |
| --- | --- |

(5)

Hakijan sitoumus noudattaa asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tukikelpoisuusperusteita ja taata, että hakemus ei aiheuta tiettyjen suojattujen alkuperänimitysten maineen väärinkäytön merkittävää riskiä, päättyy 31 päivänä joulukuuta 2030. Kyseistä määräaikaa, joka vastaa viini-istutusten lupajärjestelmän päättymispäivää, olisi mukautettava, koska asetuksen (EU) N:o 1308/2013 61 artiklaan on tehty asetuksella (EU) 2021/2117 muutos, joka koskee viini-istutusten lupajärjestelmän voimassaolon pidentämistä. Samasta syystä olisi mukautettava myös eräiden delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 liitteissä I ja II olevia tukikelpoisuusperusteita koskevien sitoumusten päättymispäiviä.

| (6) | Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan f ja h alakohdassa tarkoitettuja ensisijaisuusperusteita on muutettu ja tarkennettu, ja kyseiset muutokset olisi otettava huomioon myös delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 liitteen II vastaavissa osissa. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan f ja h alakohdassa tarkoitettuja ensisijaisuusperusteita on muutettu ja tarkennettu, ja kyseiset muutokset olisi otettava huomioon myös delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 liitteen II vastaavissa osissa.

| (7) | Delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määritelty ”viininviljelijä” tarkoittaa ammattimaista viininviljelijää. Sitä kuitenkin käytetään mainitun delegoidun asetuksen 3 artiklan 3 kohdassa väärin, koska sillä viitataan luonnolliseen henkilöön, joka tuottaa viiniä enintään 0,1 hehtaarin suuruiselta alueelta oman taloutensa kulutukseen: istutuslupajärjestelmään liittyvä poikkeus on myönnetty ainoastaan tällaiselle viininviljelijälle. Kyseinen ristiriitaisuus olisi korjattava. |
| --- | --- |

(7)

Delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määritelty ”viininviljelijä” tarkoittaa ammattimaista viininviljelijää. Sitä kuitenkin käytetään mainitun delegoidun asetuksen 3 artiklan 3 kohdassa väärin, koska sillä viitataan luonnolliseen henkilöön, joka tuottaa viiniä enintään 0,1 hehtaarin suuruiselta alueelta oman taloutensa kulutukseen: istutuslupajärjestelmään liittyvä poikkeus on myönnetty ainoastaan tällaiselle viininviljelijälle. Kyseinen ristiriitaisuus olisi korjattava.

| (8) | Sen vuoksi delegoitu asetus (EU) 2018/273 olisi muutettava ja oikaistava, |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi delegoitu asetus (EU) 2018/273 olisi muutettava ja oikaistava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutokset delegoituun asetukseen (EU) 2018/273

Muutetaan delegoitu asetus (EU) 2018/273 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 2 artiklan 1 kohta seuraavasti:






  a) | Korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | ’viininviljelijällä’ sellaista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä taikka sellaisten luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden ryhmää, riippumatta ryhmän ja sen jäsenten oikeudellisesta asemasta kansallisessa lainsäädännössä, jonka tila sijaitsee Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 52 artiklassa, luettuna yhdessä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 355 artiklan kanssa, tarkoitetulla unionin alueella ja jolla on viiniköynnökselle istutettua alaa, jonka tuotosta käytetään viinialan tuotteiden kaupalliseen tuotantoon tai jolle on myönnetty tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu poikkeus kokeellisiin tarkoituksiin, viiniköynnöslajikkeiden kokoelmien perustamiseen geenivarojen säilyttämiseksi tai emoviiniköynnösten varttamisoksien viljelyyn;” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 2 artiklan 1 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

’viininviljelijällä’ sellaista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä taikka sellaisten luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden ryhmää, riippumatta ryhmän ja sen jäsenten oikeudellisesta asemasta kansallisessa lainsäädännössä, jonka tila sijaitsee Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 52 artiklassa, luettuna yhdessä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 355 artiklan kanssa, tarkoitetulla unionin alueella ja jolla on viiniköynnökselle istutettua alaa, jonka tuotosta käytetään viinialan tuotteiden kaupalliseen tuotantoon tai jolle on myönnetty tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu poikkeus kokeellisiin tarkoituksiin, viiniköynnöslajikkeiden kokoelmien perustamiseen geenivarojen säilyttämiseksi tai emoviiniköynnösten varttamisoksien viljelyyn;”

| b) | Korvataan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | ’viinitarhan lohkolla’ asetuksen (EU) N:o 1306/2013 67 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettua viljelylohkoa, jolle on istutettu viiniköynnöksiä, jotka on tarkoitettu joko viinialan tuotteiden kaupalliseen tuotantoon tai joille on myönnetty tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu poikkeus kokeellisiin tarkoituksiin, viiniköynnöslajikkeiden kokoelmien perustamiseen geenivarojen säilyttämiseksi tai emoviiniköynnösten varttamisoksien viljelyyn;” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan c alakohta seuraavasti:

”c)

’viinitarhan lohkolla’ asetuksen (EU) N:o 1306/2013 67 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettua viljelylohkoa, jolle on istutettu viiniköynnöksiä, jotka on tarkoitettu joko viinialan tuotteiden kaupalliseen tuotantoon tai joille on myönnetty tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu poikkeus kokeellisiin tarkoituksiin, viiniköynnöslajikkeiden kokoelmien perustamiseen geenivarojen säilyttämiseksi tai emoviiniköynnösten varttamisoksien viljelyyn;”

| c) | Lisätään l alakohta seuraavasti:






  ”l) | ’viiniköynnöslajikkeiden kokoelmalla’ viinitarhan lohkoa, jolle on istutettu useita viininvalmistuksessa käytettäviä rypälelajikkeita niin, että kutakin lajiketta on enintään 50 kasvia;” |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään l alakohta seuraavasti:

”l)

’viiniköynnöslajikkeiden kokoelmalla’ viinitarhan lohkoa, jolle on istutettu useita viininvalmistuksessa käytettäviä rypälelajikkeita niin, että kutakin lajiketta on enintään 50 kasvia;”

| 2) | Muutetaan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:






  a) | korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”Istutukset tai uudelleenistutukset alueilla, jotka on tarkoitettu kokeellisiin tarkoituksiin, viiniköynnöslajikkeiden kokoelmien perustamiseen geenivarojen säilyttämiseksi tai emoviiniköynnösten varttamisoksien viljelyyn, on annettava tiedoksi ennalta toimivaltaisille viranomaisille. Tiedoksiannossa on oltava kaikki asiaankuuluvat tiedot kyseisistä alueista ja ajanjaksoista, joina kokeilu, viiniköynnöslajikkeiden kokoelmien säilyttäminen tai emoviiniköynnösten varttamisoksien viljely tapahtuu. Tällaisten ajanjaksojen pidentäminen on niin ikään annettava tiedoksi toimivaltaisille viranomaisille.” |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:

a)

korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Istutukset tai uudelleenistutukset alueilla, jotka on tarkoitettu kokeellisiin tarkoituksiin, viiniköynnöslajikkeiden kokoelmien perustamiseen geenivarojen säilyttämiseksi tai emoviiniköynnösten varttamisoksien viljelyyn, on annettava tiedoksi ennalta toimivaltaisille viranomaisille. Tiedoksiannossa on oltava kaikki asiaankuuluvat tiedot kyseisistä alueista ja ajanjaksoista, joina kokeilu, viiniköynnöslajikkeiden kokoelmien säilyttäminen tai emoviiniköynnösten varttamisoksien viljely tapahtuu. Tällaisten ajanjaksojen pidentäminen on niin ikään annettava tiedoksi toimivaltaisille viranomaisille.”

| b) | korvataan toisen alakohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | saatava kyseiselle alueelle lupa asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64, 66 tai 68 artiklan mukaisesti, jotta alueella tuotettuja viinirypäleitä ja niistä saatuja viinialan tuotteita voidaan pitää kaupan; tai” |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan toisen alakohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

saatava kyseiselle alueelle lupa asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64, 66 tai 68 artiklan mukaisesti, jotta alueella tuotettuja viinirypäleitä ja niistä saatuja viinialan tuotteita voidaan pitää kaupan; tai”

| c) | lisätään kolmannen alakohdan jälkeen alakohdat seuraavasti:

  ”Edellä 1 kohdassa tarkoitettua poikkeusta sovelletaan viiniköynnöslajikkeiden kokoelmien perustamiseen tarkoitetuilla alueilla ainoastaan, jos tällaisten kokoelmien perustamisen tarkoituksena on tietylle viinintuotantoalueelle tyypillisten viiniköynnöslajikkeiden geenivarojen säilyttäminen ja kukin kokoelma kattaa enintään kaksi hehtaaria.
  Jäsenvaltio voi laatia alueellaan luettelon asetuksen (EU) N:o 1308/2013 81 artiklan 2 kohdan mukaisesti luokiteltavista viininvalmistukseen käytettävistä rypälelajikkeista, joista voidaan kansallisella tai alueellisella tasolla perustaa lajikekokoelma geenivarojen säilyttämiseksi. Jäsenvaltio voi myös vahvistaa tällaisten viiniköynnöslajikkeiden kokoelmien enimmäisalaksi alle kaksi hehtaaria ja viiniköynnösten lajikekohtaisen enimmäismäärän pienemmäksi kuin tämän asetuksen 2 artiklan 1 kohdan l alakohdassa säädetty enimmäismäärä.” |
| --- | --- |

c)

lisätään kolmannen alakohdan jälkeen alakohdat seuraavasti:

”Edellä 1 kohdassa tarkoitettua poikkeusta sovelletaan viiniköynnöslajikkeiden kokoelmien perustamiseen tarkoitetuilla alueilla ainoastaan, jos tällaisten kokoelmien perustamisen tarkoituksena on tietylle viinintuotantoalueelle tyypillisten viiniköynnöslajikkeiden geenivarojen säilyttäminen ja kukin kokoelma kattaa enintään kaksi hehtaaria.

Jäsenvaltio voi laatia alueellaan luettelon asetuksen (EU) N:o 1308/2013 81 artiklan 2 kohdan mukaisesti luokiteltavista viininvalmistukseen käytettävistä rypälelajikkeista, joista voidaan kansallisella tai alueellisella tasolla perustaa lajikekokoelma geenivarojen säilyttämiseksi. Jäsenvaltio voi myös vahvistaa tällaisten viiniköynnöslajikkeiden kokoelmien enimmäisalaksi alle kaksi hehtaaria ja viiniköynnösten lajikekohtaisen enimmäismäärän pienemmäksi kuin tämän asetuksen 2 artiklan 1 kohdan l alakohdassa säädetty enimmäismäärä.”

| 3) | Muutetaan 6 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan ensimmäinen kohta seuraavasti:

  ”Jäsenvaltio voi rajoittaa uudelleenistutuksia asetuksen (EU) N:o 1308/2013 66 artiklan 3 kohdan perusteella, jos uudelleenistutettava ala sijaitsee alueella, jolla uusia istutuksia koskevien lupien myöntämistä rajoitetaan mainitun asetuksen 63 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti ja jos päätöksen perusteena on tarve välttää selvästi osoitettua tietyn suojatun alkuperänimityksen (SAN) tai suojatun maantieteellisen merkinnän (SMM) arvon alenemisen riskiä.” |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan ensimmäinen kohta seuraavasti:

”Jäsenvaltio voi rajoittaa uudelleenistutuksia asetuksen (EU) N:o 1308/2013 66 artiklan 3 kohdan perusteella, jos uudelleenistutettava ala sijaitsee alueella, jolla uusia istutuksia koskevien lupien myöntämistä rajoitetaan mainitun asetuksen 63 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti ja jos päätöksen perusteena on tarve välttää selvästi osoitettua tietyn suojatun alkuperänimityksen (SAN) tai suojatun maantieteellisen merkinnän (SMM) arvon alenemisen riskiä.”

| b) | Korvataan toisen kohdan johdantolause seuraavasti:

  ”Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua arvon alenemisen riskiä ei ole, jos” |
| --- | --- |

b)

Korvataan toisen kohdan johdantolause seuraavasti:

”Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua arvon alenemisen riskiä ei ole, jos”

| 4) | Muutetaan liite I seuraavasti:






  a) | Korvataan A osan toisessa kohdassa päivämäärä ”31 päivänä joulukuuta 2030” päivämäärällä ”31 päivänä joulukuuta 2045”. |
| --- | --- | --- |

4)

Muutetaan liite I seuraavasti:

a)

Korvataan A osan toisessa kohdassa päivämäärä ”31 päivänä joulukuuta 2030” päivämäärällä ”31 päivänä joulukuuta 2045”.

| b) | Korvataan B osan toisessa kohdassa päivämäärä ”31 päivänä joulukuuta 2030” päivämäärällä ”31 päivänä joulukuuta 2045”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan B osan toisessa kohdassa päivämäärä ”31 päivänä joulukuuta 2030” päivämäärällä ”31 päivänä joulukuuta 2045”.

| 5) | Muutetaan liite II seuraavasti:






  a) | Muutetaan B osa seuraavasti:






  i) | korvataan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa päivämäärä ”31 päivänä joulukuuta 2030” päivämäärällä ”31 päivänä joulukuuta 2045”; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Muutetaan liite II seuraavasti:

a)

Muutetaan B osa seuraavasti:

i)

korvataan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa päivämäärä ”31 päivänä joulukuuta 2030” päivämäärällä ”31 päivänä joulukuuta 2045”;

| ii) | korvataan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa päivämäärä ”31 päivänä joulukuuta 2030” päivämäärällä ”31 päivänä joulukuuta 2045”; |
| --- | --- |

ii)

korvataan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa päivämäärä ”31 päivänä joulukuuta 2030” päivämäärällä ”31 päivänä joulukuuta 2045”;

| iii) | korvataan 4 kohdan toisessa kohdassa päivämäärä ”31 päivänä joulukuuta 2030” päivämäärällä ”31 päivänä joulukuuta 2045”; |
| --- | --- |

iii)

korvataan 4 kohdan toisessa kohdassa päivämäärä ”31 päivänä joulukuuta 2030” päivämäärällä ”31 päivänä joulukuuta 2045”;

| iv) | lisätään 5 kohta seuraavasti:






  ”5) | Hakija sitoutuu säilyttämään vähintään 7–10 vuoden ajan alan, jolla / alat, joilla tehdään uusia istutuksia vähintään yhdellä niistä jäsenvaltion kyseistä tarkoitusta varten laatimassa luettelossa olevista lajikkeista, joista voidaan perustaa lajikekokoelma geenivarojen säilyttämiseksi. Tällaisen ajanjakson on päätyttävä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2045.” |
| --- | --- | --- |

iv)

lisätään 5 kohta seuraavasti:

”5)

Hakija sitoutuu säilyttämään vähintään 7–10 vuoden ajan alan, jolla / alat, joilla tehdään uusia istutuksia vähintään yhdellä niistä jäsenvaltion kyseistä tarkoitusta varten laatimassa luettelossa olevista lajikkeista, joista voidaan perustaa lajikekokoelma geenivarojen säilyttämiseksi. Tällaisen ajanjakson on päätyttävä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2045.”

| b) | Korvataan D osan toisessa kohdassa päivämäärä ”31 päivänä joulukuuta 2030” päivämäärällä ”31 päivänä joulukuuta 2045”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan D osan toisessa kohdassa päivämäärä ”31 päivänä joulukuuta 2030” päivämäärällä ”31 päivänä joulukuuta 2045”.

| c) | Korvataan F osa seuraavasti:






  ”F. | Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu peruste

  Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitetun perusteen katsotaan täyttyvän, jos kustannustehokkuuden, kilpailukyvyn tai läsnäolon markkinoilla kasvaminen osoitetaan jonkin seuraavassa esitetyn seikan perusteella:






  1) | viininviljelyalan tilan tuotteen yksikkökustannus on jonakin vuonna pienentynyt edeltävien viiden vuoden keskiarvoon verrattuna; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Korvataan F osa seuraavasti:

”F.

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu peruste

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu peruste

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitetun perusteen katsotaan täyttyvän, jos kustannustehokkuuden, kilpailukyvyn tai läsnäolon markkinoilla kasvaminen osoitetaan jonkin seuraavassa esitetyn seikan perusteella:

1)

viininviljelyalan tilan tuotteen yksikkökustannus on jonakin vuonna pienentynyt edeltävien viiden vuoden keskiarvoon verrattuna;

| 2) | tila on monipuolistanut jakelukanaviaan ja/tai sen tuotteista on suuri kysyntä edeltävien viiden vuoden keskiarvoon verrattuna. |
| --- | --- |

2)

tila on monipuolistanut jakelukanaviaan ja/tai sen tuotteista on suuri kysyntä edeltävien viiden vuoden keskiarvoon verrattuna.

Jäsenvaltio voi tarkentaa 1 ja 2 alakohdassa esitettyjä seikkoja.”

| d) | Korvataan H osa seuraavasti:






  ”H. | Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan h alakohdassa tarkoitettu peruste

  Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan h alakohdassa tarkoitetun perusteen katsotaan täyttyvän, jos hakijan tilan viinitarhan lohkojen pinta-ala vastaa hakemuksen jättämishetkellä raja-arvoja, jotka jäsenvaltio vahvistaa kansallisella tai alueellisella tasolla objektiivisten perusteiden pohjalta. Nämä raja-arvot on vahvistettava seuraavasti:






  1) | pienillä tiloilla vähintään 0,1 hehtaaria viinitarhan lohkoja; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Korvataan H osa seuraavasti:

”H.

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan h alakohdassa tarkoitettu peruste

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan h alakohdassa tarkoitettu peruste

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan h alakohdassa tarkoitetun perusteen katsotaan täyttyvän, jos hakijan tilan viinitarhan lohkojen pinta-ala vastaa hakemuksen jättämishetkellä raja-arvoja, jotka jäsenvaltio vahvistaa kansallisella tai alueellisella tasolla objektiivisten perusteiden pohjalta. Nämä raja-arvot on vahvistettava seuraavasti:

1)

pienillä tiloilla vähintään 0,1 hehtaaria viinitarhan lohkoja;

| 2) | keskisuurilla tiloilla enintään 50 hehtaaria viinitarhan lohkoja. |
| --- | --- |

2)

keskisuurilla tiloilla enintään 50 hehtaaria viinitarhan lohkoja.

Viinitarhan lohkojen pinta-alaa laskettaessa ei oteta huomioon aloja, joille on istutettu viiniköynnöksiä, joihin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1308/2013 62 artiklan 4 kohdassa säädettyjä poikkeuksia.”

| e) | Korvataan I osan II jakson toisessa kohdassa päivämäärä ”31 päivänä joulukuuta 2030” päivämäärällä ”31 päivänä joulukuuta 2045”. |
| --- | --- |

e)

Korvataan I osan II jakson toisessa kohdassa päivämäärä ”31 päivänä joulukuuta 2030” päivämäärällä ”31 päivänä joulukuuta 2045”.

| 6) | Lisätään liitteessä IV olevan 1.2 jakson 1 kohtaan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | alat, jotka on istutettu tai uudelleenistutettu sellaisten viiniköynnöslajikkeiden kokoelmien perustamiseksi, joiden tarkoituksena on säilyttää geenivaroja.” |
| --- | --- | --- |

6)

Lisätään liitteessä IV olevan 1.2 jakson 1 kohtaan c alakohta seuraavasti:

”c)

alat, jotka on istutettu tai uudelleenistutettu sellaisten viiniköynnöslajikkeiden kokoelmien perustamiseksi, joiden tarkoituksena on säilyttää geenivaroja.”

2 artikla

Oikaisu delegoituun asetukseen (EU) 2018/273

Korvataan delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 3 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Istutettaviin tai uudelleenistutettaviin aloihin, joilta saatavat viini tai viinituotteet on tarkoitettu yksinomaan viininviljelijän tai sellaisten luonnollisten henkilöiden ryhmän, jotka eivät ole viininviljelijöitä 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan merkityksessä, oman talouden käyttöön, sovelletaan seuraavia edellytyksiä:

| a) | ala saa olla kooltaan enintään 0,1 hehtaaria; |
| --- | --- |

a)

ala saa olla kooltaan enintään 0,1 hehtaaria;

| b) | kyseinen luonnollinen henkilö tai luonnollisten henkilöiden ryhmä ei harjoita kaupallista viinintuotantoa tai muiden viinialan tuotteiden kaupallista tuotantoa. |
| --- | --- |

b)

kyseinen luonnollinen henkilö tai luonnollisten henkilöiden ryhmä ei harjoita kaupallista viinintuotantoa tai muiden viinialan tuotteiden kaupallista tuotantoa.

Jäsenvaltio voi tämän kohdan soveltamiseksi rinnastaa luonnollisen henkilön omaan talouteen tietyt järjestöt, jotka eivät harjoita kaupallista toimintaa.

Jäsenvaltio voi päättää, että ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut istutukset kuuluvat tiedoksiantovelvollisuuden piiriin.”

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2018/273, annettu 11 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä viini-istutusten lupajärjestelmän, viinitilarekisterin, saateasiakirjojen ja todistusten, saapuvien ja lähtevien erien rekisterin, pakollisten ilmoitusten sekä tiedoksiantojen ja tiedoksiannettujen tietojen julkistamisen osalta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 täydentämisestä asianomaisten tarkastusten ja seuraamusten osalta, komission asetusten (EY) N:o 555/2008, (EY) N:o 606/2009 ja (EY) N:o 607/2009 muuttamisesta sekä komission asetuksen (EY) N:o 436/2009 ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/560 kumoamisesta (EUVL L 58, 28.2.2018, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2117, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) N:o 1308/2013, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun asetuksen (EU) N:o 1151/2012, maustettujen viinituotteiden määritelmästä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta annetun asetuksen (EU) N:o 251/2014 sekä unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 228/2013 muuttamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 262).

3

---

| 23.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 330/139 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 330/139

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2567,

annettu 13 päivänä lokakuuta 2022,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 muuttamisesta viini-istutusten lupajärjestelmän osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 70 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/274 (2) vahvistetaan säännöt, jotka koskevat asetuksen (EU) N:o 1308/2013 soveltamista erityisesti viini-istutusten lupajärjestelmän, todistusten, saapuvien ja lähtevien erien rekisterin, pakollisten ilmoitusten ja tiedoksiantojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/274 (2) vahvistetaan säännöt, jotka koskevat asetuksen (EU) N:o 1308/2013 soveltamista erityisesti viini-istutusten lupajärjestelmän, todistusten, saapuvien ja lähtevien erien rekisterin, pakollisten ilmoitusten ja tiedoksiantojen osalta.

| (2) | Asetuksessa (EU) N:o 1308/2013 säädettyä viini-istutusten lupajärjestelmää on muutettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/2117 (3), ja kyseiset muutokset olisi otettava huomioon täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/274. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EU) N:o 1308/2013 säädettyä viini-istutusten lupajärjestelmää on muutettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/2117 (3), ja kyseiset muutokset olisi otettava huomioon täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/274.

| (3) | Jäsenvaltio voi laskea kunakin vuonna uusia istutuksia koskeville luville käytettävissä olevan alan jommankumman seuraavista perusteella: joko edellisvuoden 31 päivänä heinäkuuta mitattu viiniköynnöstä kasvava kokonaisala tai 31 päivänä heinäkuuta 2015 viiniköynnöstä tosiasiallisesti kasvavan kokonaisalan muodostama historiallinen perusta, johon lisätään tuottajille myönnettyjen sellaisten istutusoikeuksien ala, jotka voitiin muuntaa luviksi 1 päivänä tammikuuta 2016. Jäsenvaltion on julkistettava, kumpi vaihtoehto on kunakin vuonna valittu. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltio voi laskea kunakin vuonna uusia istutuksia koskeville luville käytettävissä olevan alan jommankumman seuraavista perusteella: joko edellisvuoden 31 päivänä heinäkuuta mitattu viiniköynnöstä kasvava kokonaisala tai 31 päivänä heinäkuuta 2015 viiniköynnöstä tosiasiallisesti kasvavan kokonaisalan muodostama historiallinen perusta, johon lisätään tuottajille myönnettyjen sellaisten istutusoikeuksien ala, jotka voitiin muuntaa luviksi 1 päivänä tammikuuta 2016. Jäsenvaltion on julkistettava, kumpi vaihtoehto on kunakin vuonna valittu.

| (4) | Jos jäsenvaltio päättää soveltaa kansallisella tasolla yhden prosentin enimmäisosuutta alhaisempaa prosenttiosuutta ja/tai rajoittaa lupien myöntämistä alueellisella tasolla, sen on otettava huomioon viinialan ammattialajärjestöjen, tuottajaryhmien, joita asia koskee, tai kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön perusteella hyväksyttyjen muuntyyppisten ammattialajärjestöjen esittämät suositukset. Jotta toimivaltaisilla viranomaisilla oli riittävästi aikaa tarkastella suosituksia ennen lopullisen päätöksen tekemistä, jäsenvaltion olisi voitava asettaa suositusten esittämiselle määräaika. Esitetyt suositukset olisi avoimuuden vuoksi julkistettava. |
| --- | --- |

(4)

Jos jäsenvaltio päättää soveltaa kansallisella tasolla yhden prosentin enimmäisosuutta alhaisempaa prosenttiosuutta ja/tai rajoittaa lupien myöntämistä alueellisella tasolla, sen on otettava huomioon viinialan ammattialajärjestöjen, tuottajaryhmien, joita asia koskee, tai kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön perusteella hyväksyttyjen muuntyyppisten ammattialajärjestöjen esittämät suositukset. Jotta toimivaltaisilla viranomaisilla oli riittävästi aikaa tarkastella suosituksia ennen lopullisen päätöksen tekemistä, jäsenvaltion olisi voitava asettaa suositusten esittämiselle määräaika. Esitetyt suositukset olisi avoimuuden vuoksi julkistettava.

| (5) | Jäsenvaltio voi vahvistaa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 4 artiklassa tarkoitettuja kelpoisuus- ja ensisijaisuusperusteita kansallisen tason lisäksi myös alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

(5)

Jäsenvaltio voi vahvistaa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 4 artiklassa tarkoitettuja kelpoisuus- ja ensisijaisuusperusteita kansallisen tason lisäksi myös alueellisella tasolla.

| (6) | Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin ensisijaisuusperusteisiin kuuluu tätä nykyä viiniköynnösten geenivarojen säilyttäminen. Jäsenvaltio, joka haluaa soveltaa geenivarojen säilyttämistä koskevaa perustetta, olisi laadittava ja julkistettava luettelo mahdollisista lajikkeista hyvissä ajoin ennen hakumenettelyä. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin ensisijaisuusperusteisiin kuuluu tätä nykyä viiniköynnösten geenivarojen säilyttäminen. Jäsenvaltio, joka haluaa soveltaa geenivarojen säilyttämistä koskevaa perustetta, olisi laadittava ja julkistettava luettelo mahdollisista lajikkeista hyvissä ajoin ennen hakumenettelyä.

| (7) | Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettuun ensisijaisuusperusteeseen tehty muutos, jonka myötä tilan kilpailukyvyn mahdollisen kasvun sijasta huomioon otetaan osoitus siitä, että kustannustehokkuus, kilpailukyky tai läsnäolo markkinoilla ovat kasvaneet, on otettava huomioon myös täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 vastaavissa säännöksissä. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettuun ensisijaisuusperusteeseen tehty muutos, jonka myötä tilan kilpailukyvyn mahdollisen kasvun sijasta huomioon otetaan osoitus siitä, että kustannustehokkuus, kilpailukyky tai läsnäolo markkinoilla ovat kasvaneet, on otettava huomioon myös täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 vastaavissa säännöksissä.

| (8) | Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan h alakohdassa tarkoitettua ensisijaisuusperustetta on täsmennetty niin, että silloin kun kyseessä on sekatila, sen määrittämiseksi, onko tila pienten ja keskisuurten tilojen raja-arvojen mukainen, huomioon olisi otettava ainoastaan viinitarhan lohkojen pinta-ala. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan h alakohdassa tarkoitettua ensisijaisuusperustetta on täsmennetty niin, että silloin kun kyseessä on sekatila, sen määrittämiseksi, onko tila pienten ja keskisuurten tilojen raja-arvojen mukainen, huomioon olisi otettava ainoastaan viinitarhan lohkojen pinta-ala.

| (9) | Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 68 artiklan 2 a kohdassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus myöntää istutusoikeuksia sellaisten istutusoikeuksien alaa vastaavalle alalle, jotka on mahdollista muuntaa istutusluviksi mutta joita ei ole vielä 31 päivänä joulukuuta 2022 muunnettu luviksi. Asianomaiset alat olisi annettava tiedoksi komissiolle ja jäsenvaltioiden olisi voitava lisätä ne uusia istutuksia koskeviin lupiin osittain tai kokonaan vuosina 2023, 2024 ja 2025. Kun lupia voi myöntää kolmen vuoden ajan, jäsenvaltiot pystyvät ottamaan huomioon markkinatilanteen ja hajauttaa alojen lisäykset useille vuosille. Näin voidaan välttää uusien istutusten äkillinen lisääntyminen, joka voisi aiheuttaa markkinoilla kitkaa uusien viinitarhojen perustamiseen tarvittavien tuotantopanosten ja uusien viinien tuotannon aloittamisen osalta. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 68 artiklan 2 a kohdassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus myöntää istutusoikeuksia sellaisten istutusoikeuksien alaa vastaavalle alalle, jotka on mahdollista muuntaa istutusluviksi mutta joita ei ole vielä 31 päivänä joulukuuta 2022 muunnettu luviksi. Asianomaiset alat olisi annettava tiedoksi komissiolle ja jäsenvaltioiden olisi voitava lisätä ne uusia istutuksia koskeviin lupiin osittain tai kokonaan vuosina 2023, 2024 ja 2025. Kun lupia voi myöntää kolmen vuoden ajan, jäsenvaltiot pystyvät ottamaan huomioon markkinatilanteen ja hajauttaa alojen lisäykset useille vuosille. Näin voidaan välttää uusien istutusten äkillinen lisääntyminen, joka voisi aiheuttaa markkinoilla kitkaa uusien viinitarhojen perustamiseen tarvittavien tuotantopanosten ja uusien viinien tuotannon aloittamisen osalta.

| (10) | Koska Yhdistynyt kuningaskunta ei ole enää unionin jäsenvaltio, sitä ei voida enää velvoittaa toimittamaan näytteitä komission delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 (4) 39 artiklassa tarkoitettuun isotooppitietojen analyyttiseen tietopankkiin, minkä vuoksi se olisi poistettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 liitteessä III olevassa II osassa esitetystä jäsenvaltioiden luettelosta. |
| --- | --- |

(10)

Koska Yhdistynyt kuningaskunta ei ole enää unionin jäsenvaltio, sitä ei voida enää velvoittaa toimittamaan näytteitä komission delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 (4) 39 artiklassa tarkoitettuun isotooppitietojen analyyttiseen tietopankkiin, minkä vuoksi se olisi poistettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 liitteessä III olevassa II osassa esitetystä jäsenvaltioiden luettelosta.

| (11) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2018/274 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(11)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2018/274 olisi muutettava.

| (12) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/274 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 3 artikla seuraavasti:

  ”3 artikla
  Päätökset, jotka tehdään ennen kuin saataville annetaan aloja uusia istutuksia varten

  1.   Jos jäsenvaltio päättää rajoittaa uusiin istutuksiin käytettävissä olevaa, lupien muodossa jaettavaa kokonaisalaa asetuksen (EU) N:o 1308/2013 63 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, sen on julkistettava kyseiset päätökset ja niiden perustelut viimeistään kunkin vuoden 1 päivänä maaliskuuta; jäsenvaltion päätöksessä on mainittava myös, aikooko se laskea uusiin istutuksiin käytettävissä olevan kokonaisalan mainitun asetuksen 63 artiklan 1 kohdan a alakohdan vai b alakohdan mukaisesti.


  2.   Jäsenvaltio voi vahvistaa määräajan asetuksen (EU) N:o 1308/2013 65 artiklassa tarkoitettujen ammattialajärjestöjen tai tuottajaryhmien, joita asia koskee, antamien suositusten toimittamiselle, jotta suositukset esitetään tarkasteltavaksi hyvissä ajoin ennen kuin asianomainen jäsenvaltio tekee 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen rajoittaa uusiin istutuksiin käytettävissä olevaa kokonaisalaa. Saadut suositukset on myös julkistettava.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 3 artikla seuraavasti:

”3 artikla

Päätökset, jotka tehdään ennen kuin saataville annetaan aloja uusia istutuksia varten

1.   Jos jäsenvaltio päättää rajoittaa uusiin istutuksiin käytettävissä olevaa, lupien muodossa jaettavaa kokonaisalaa asetuksen (EU) N:o 1308/2013 63 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, sen on julkistettava kyseiset päätökset ja niiden perustelut viimeistään kunkin vuoden 1 päivänä maaliskuuta; jäsenvaltion päätöksessä on mainittava myös, aikooko se laskea uusiin istutuksiin käytettävissä olevan kokonaisalan mainitun asetuksen 63 artiklan 1 kohdan a alakohdan vai b alakohdan mukaisesti.

2.   Jäsenvaltio voi vahvistaa määräajan asetuksen (EU) N:o 1308/2013 65 artiklassa tarkoitettujen ammattialajärjestöjen tai tuottajaryhmien, joita asia koskee, antamien suositusten toimittamiselle, jotta suositukset esitetään tarkasteltavaksi hyvissä ajoin ennen kuin asianomainen jäsenvaltio tekee 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen rajoittaa uusiin istutuksiin käytettävissä olevaa kokonaisalaa. Saadut suositukset on myös julkistettava.”

| 2) | Korvataan 4 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Jos jäsenvaltiot aikovat soveltaa 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuja ensisijaisuusperusteita, niiden on määriteltävä, mitä ensisijaisuusperusteita on tarkoitus soveltaa ja sovelletaanko niitä kansallisella vai alueellisella tasolla. Jäsenvaltiot voivat myös päättää painottaa kutakin valittua ensisijaisuusperustetta eri tavoin. Kyseisten päätösten on oltava sellaisia, että jäsenvaltiot voivat niiden nojalla asettaa yksittäiset hakemukset kansallisella tai alueellisella tasolla paremmuusjärjestykseen 2 kohdan b alakohdan ii alakohdan nojalla hehtaarimäärän myöntämistä varten sen mukaan, kuinka hakemukset täyttävät valitut ensisijaisuusperusteet.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 4 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jos jäsenvaltiot aikovat soveltaa 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuja ensisijaisuusperusteita, niiden on määriteltävä, mitä ensisijaisuusperusteita on tarkoitus soveltaa ja sovelletaanko niitä kansallisella vai alueellisella tasolla. Jäsenvaltiot voivat myös päättää painottaa kutakin valittua ensisijaisuusperustetta eri tavoin. Kyseisten päätösten on oltava sellaisia, että jäsenvaltiot voivat niiden nojalla asettaa yksittäiset hakemukset kansallisella tai alueellisella tasolla paremmuusjärjestykseen 2 kohdan b alakohdan ii alakohdan nojalla hehtaarimäärän myöntämistä varten sen mukaan, kuinka hakemukset täyttävät valitut ensisijaisuusperusteet.”

| 3) | Muutetaan 6 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:






  a) | lisätään aa alakohta seuraavasti:






  ”aa) | asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ensisijaisuusperuste: hakemuksessa on tapauksen mukaan mainittava viiniköynnöslajike, jota hakija aikoo viljellä vastaistutetuilla aloilla; kyseisen lajikkeen on oltava asianomaisen jäsenvaltion laatimassa ja julkistamassa luettelossa viiniköynnöslajikkeista, joista voidaan perustaa lajikekokoelma geenivarojen säilyttämiseksi ja jotka on luokiteltu mainitun asetuksen 81 artiklan 2 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 6 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

a)

lisätään aa alakohta seuraavasti:

”aa)

asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ensisijaisuusperuste: hakemuksessa on tapauksen mukaan mainittava viiniköynnöslajike, jota hakija aikoo viljellä vastaistutetuilla aloilla; kyseisen lajikkeen on oltava asianomaisen jäsenvaltion laatimassa ja julkistamassa luettelossa viiniköynnöslajikkeista, joista voidaan perustaa lajikekokoelma geenivarojen säilyttämiseksi ja jotka on luokiteltu mainitun asetuksen 81 artiklan 2 kohdan mukaisesti.”

| b) | Korvataan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu ensisijaisuusperuste: hakemuksissa on oltava luonteeltaan taloudellisia tietoja, joilla osoitetaan delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 liitteessä II olevassa F osassa esitettyjen seikkojen perusteella tilan kustannustehokkuuden, kilpailukyvyn tai läsnäolon markkinoilla kasvaneen;” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan c alakohta seuraavasti:

”c)

asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu ensisijaisuusperuste: hakemuksissa on oltava luonteeltaan taloudellisia tietoja, joilla osoitetaan delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 liitteessä II olevassa F osassa esitettyjen seikkojen perusteella tilan kustannustehokkuuden, kilpailukyvyn tai läsnäolon markkinoilla kasvaneen;”

| c) | Korvataan e alakohta seuraavasti:






  ”e) | asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan h alakohdassa tarkoitettu ensisijaisuusperuste: hakemuksissa on oltava tietoja, jotka osoittavat, että hakijan tilan viinitarhan lohkojen muodostaman alan, johon ei sovelleta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 62 artiklan 4 kohdassa säädettyjä poikkeuksia, koko vastaa hakuhetkellä raja-arvoja, jotka jäsenvaltiot vahvistavat delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 liitteessä II olevassa H osassa annettujen säännösten perusteella;” |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan e alakohta seuraavasti:

”e)

asetuksen (EU) N:o 1308/2013 64 artiklan 2 kohdan h alakohdassa tarkoitettu ensisijaisuusperuste: hakemuksissa on oltava tietoja, jotka osoittavat, että hakijan tilan viinitarhan lohkojen muodostaman alan, johon ei sovelleta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 62 artiklan 4 kohdassa säädettyjä poikkeuksia, koko vastaa hakuhetkellä raja-arvoja, jotka jäsenvaltiot vahvistavat delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 liitteessä II olevassa H osassa annettujen säännösten perusteella;”

| 4) | Lisätään 10 artiklaan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Jos jäsenvaltio päättää asettaa asetuksen (EU) N:o 1308/2013 63 artiklan 1 kohdassa säädetyn viiniköynnöstä kasvavan yhden prosentin kokonaisalan lisäksi lupia saataville mainitun asetuksen 68 artiklan 2 a kohdan nojalla, sen on ilmoitettava komissiolle kyseisten lisälupien kattama ala viimeistään 1 päivänä maaliskuuta 2023, 2024 ja 2025.” |
| --- | --- |

4)

Lisätään 10 artiklaan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jos jäsenvaltio päättää asettaa asetuksen (EU) N:o 1308/2013 63 artiklan 1 kohdassa säädetyn viiniköynnöstä kasvavan yhden prosentin kokonaisalan lisäksi lupia saataville mainitun asetuksen 68 artiklan 2 a kohdan nojalla, sen on ilmoitettava komissiolle kyseisten lisälupien kattama ala viimeistään 1 päivänä maaliskuuta 2023, 2024 ja 2025.”

| 5) | Muutetaan 33 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | asetuksen (EY) N:o 1308/2013 63 artiklan 4 kohdassa ja 64 artiklan 3 kohdassa sekä tämän asetuksen 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tiedoksiannot. Tiedoksiannot on toimitettava tämän asetuksen liitteessä IV olevassa II osassa vahvistetussa muodossa;” |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 33 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

asetuksen (EY) N:o 1308/2013 63 artiklan 4 kohdassa ja 64 artiklan 3 kohdassa sekä tämän asetuksen 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tiedoksiannot. Tiedoksiannot on toimitettava tämän asetuksen liitteessä IV olevassa II osassa vahvistetussa muodossa;”

| b) | Lisätään 2 kohtaan toinen alakohta seuraavasti:

  ”Poiketen siitä, mitä ensimmäisen alakohdan c alakohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on annettava komissiolle viimeistään 1 päivänä maaliskuuta 2023 tiedoksi tämän asetuksen 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut, 1 päivän elokuuta ja 31 päivän joulukuuta 2022 välisenä aikana myönnetyt voimassa olevien istutusoikeuksien muuntamista koskevat luvat.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään 2 kohtaan toinen alakohta seuraavasti:

”Poiketen siitä, mitä ensimmäisen alakohdan c alakohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on annettava komissiolle viimeistään 1 päivänä maaliskuuta 2023 tiedoksi tämän asetuksen 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut, 1 päivän elokuuta ja 31 päivän joulukuuta 2022 välisenä aikana myönnetyt voimassa olevien istutusoikeuksien muuntamista koskevat luvat.”

| 6) | Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

6)

Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

| 7) | Muutetaan liite III tämän asetuksen liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

7)

Muutetaan liite III tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

| 8) | Muutetaan liite IV tämän asetuksen liitteen III mukaisesti. |
| --- | --- |

8)

Muutetaan liite IV tämän asetuksen liitteen III mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/274, annettu 11 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 soveltamissäännöistä viini-istutusten lupajärjestelmän, sertifioinnin, saapuvien ja lähtevien erien rekisterin, pakollisten ilmoitusten sekä tiedoksiantojen osalta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 soveltamissäännöistä asiaan liittyvien tarkastusten osalta sekä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/561 kumoamisesta (EUVL L 58, 28.2.2018, s. 60).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2117, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) N:o 1308/2013, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun asetuksen (EU) N:o 1151/2012, maustettujen viinituotteiden määritelmästä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta annetun asetuksen (EU) N:o 251/2014 sekä unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 228/2013 muuttamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 262).

3

(4)  Komission delegoitu asetus (EU) 2018/273, annettu 11 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä viini-istutusten lupajärjestelmän, viinitilarekisterin, saateasiakirjojen ja todistusten, saapuvien ja lähtevien erien rekisterin, pakollisten ilmoitusten sekä tiedoksiantojen ja tiedoksiannettujen tietojen julkistamisen osalta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 täydentämisestä asianomaisten tarkastusten ja seuraamusten osalta, komission asetusten (EY) N:o 555/2008, (EY) N:o 606/2009 ja (EY) N:o 607/2009 muuttamisesta sekä komission asetuksen (EY) N:o 436/2009 ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/560 kumoamisesta (EUVL L 58, 28.2.2018, s. 1).

4

---

LIITE I

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 liitteessä I oleva B osa seuraavasti:

”B.   JAKO ENSISIJAISUUSPERUSTEIDEN MUKAAN

Se osa uusiin istutuksiin saatavilla olevien hehtaarien kokonaismäärästä, jonka jäsenvaltio on päättänyt 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdan mukaisesti jakaa kansallisella tai alueellisella tasolla ensisijaisuusperusteiden mukaan, jaetaan yksittäisille perusteet täyttäville hakemuksille seuraavasti:

| a) | Jäsenvaltio valitsee ensisijaisuusperusteet kansallisella tai alueellisella tasolla, ja se voi antaa kaikille valituille perusteille saman painoarvon tai painottaa niitä eri tavoin. Jäsenvaltio voi soveltaa kyseistä painotusta yhtenäisesti kansallisella tasolla tai painottaa perusteita eri tavoin eri pinta-aloilla jäsenvaltion sisällä.
  Jos jäsenvaltio painottaa kaikkia kansallisella tai alueellisella tasolla valittuja perusteita yhtä paljon, kullekin niistä annetaan arvoksi yksi (1).
  Jos jäsenvaltio painottaa kansallisella tai alueellisella tasolla valittuja perusteita eri tavoin, kullekin niistä annetaan painoarvo nollan (0) ja yhden (1) väliltä siten, että yksittäisten arvojen summa on aina yksi (1).
  Jos perusteita painotetaan jäsenvaltiossa eri alueilla eri lailla, kullekin perusteelle annetaan kunkin alueen osalta painoarvo nollan (0) ja yhden (1) väliltä. Tässä tapauksessa valittujen perusteiden kaikkien yksittäisten painoarvojen summan on alueiden osalta oltava aina yksi (1). |
| --- | --- |

a)

Jäsenvaltio valitsee ensisijaisuusperusteet kansallisella tai alueellisella tasolla, ja se voi antaa kaikille valituille perusteille saman painoarvon tai painottaa niitä eri tavoin. Jäsenvaltio voi soveltaa kyseistä painotusta yhtenäisesti kansallisella tasolla tai painottaa perusteita eri tavoin eri pinta-aloilla jäsenvaltion sisällä.

Jos jäsenvaltio painottaa kaikkia kansallisella tai alueellisella tasolla valittuja perusteita yhtä paljon, kullekin niistä annetaan arvoksi yksi (1).

Jos jäsenvaltio painottaa kansallisella tai alueellisella tasolla valittuja perusteita eri tavoin, kullekin niistä annetaan painoarvo nollan (0) ja yhden (1) väliltä siten, että yksittäisten arvojen summa on aina yksi (1).

Jos perusteita painotetaan jäsenvaltiossa eri alueilla eri lailla, kullekin perusteelle annetaan kunkin alueen osalta painoarvo nollan (0) ja yhden (1) väliltä. Tässä tapauksessa valittujen perusteiden kaikkien yksittäisten painoarvojen summan on alueiden osalta oltava aina yksi (1).

| b) | Jäsenvaltiot arvioivat jokaisen yksittäisen perusteet täyttävän hakemuksen kohdalla, kuinka se vastaa valittuja ensisijaisuusperusteita. Tämän vastaavuuden tason arvioimiseksi kunkin ensisijaisuusperusteen osalta jäsenvaltioiden on vahvistettava kansallisella tai alueellisella tasolla yhtenäinen arvosteluasteikko, jonka perusteella jokaiselle hakemukselle annetaan pistemäärä kunkin ensisijaisuusperusteen osalta. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltiot arvioivat jokaisen yksittäisen perusteet täyttävän hakemuksen kohdalla, kuinka se vastaa valittuja ensisijaisuusperusteita. Tämän vastaavuuden tason arvioimiseksi kunkin ensisijaisuusperusteen osalta jäsenvaltioiden on vahvistettava kansallisella tai alueellisella tasolla yhtenäinen arvosteluasteikko, jonka perusteella jokaiselle hakemukselle annetaan pistemäärä kunkin ensisijaisuusperusteen osalta.

| c) | Yhtenäisessä arvosteluasteikossa määritellään edeltä käsin kunkin ensisijaisuusperusteen osalta vastaavuuden tason perusteella annettava pistemäärä eritellen yksityiskohtaisesti kunkin yksittäisen perusteen eri osille annettava pistemäärä. |
| --- | --- |

c)

Yhtenäisessä arvosteluasteikossa määritellään edeltä käsin kunkin ensisijaisuusperusteen osalta vastaavuuden tason perusteella annettava pistemäärä eritellen yksityiskohtaisesti kunkin yksittäisen perusteen eri osille annettava pistemäärä.

| d) | Jäsenvaltio vahvistaa yksittäisten hakemusten paremmuusjärjestyksen kansallisella tai alueellisella tasolla kokonaispistemäärän perusteella, joka kullekin yksittäiselle hakemukselle on annettu b alakohdassa tarkoitetun vastaavuuden tai vastaavuustason ja, tapauksen mukaan, a alakohdassa tarkoitetun perusteen painoarvon mukaan. Tätä tarkoitusta varten se käyttää seuraavaa kaavaa:
  Pt = W 1 × Pt 1 + W 2 × Pt 2 + ... + W n × Pt n







  Pt | = | yksittäiselle hakemukselle annettu kokonaispistemäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| W 1, W 2 ...,W n | = | perusteiden a 1, 2, ..., n painoarvo |
| Pt 1, Pt 2 ..., Pt n | = | hakemuksen vastaavuustaso perusteiden 1, 2, ... n osalta |

d)

Jäsenvaltio vahvistaa yksittäisten hakemusten paremmuusjärjestyksen kansallisella tai alueellisella tasolla kokonaispistemäärän perusteella, joka kullekin yksittäiselle hakemukselle on annettu b alakohdassa tarkoitetun vastaavuuden tai vastaavuustason ja, tapauksen mukaan, a alakohdassa tarkoitetun perusteen painoarvon mukaan. Tätä tarkoitusta varten se käyttää seuraavaa kaavaa:

Pt = W 1 × Pt 1 + W 2 × Pt 2 + ... + W n × Pt n

Pt

=

yksittäiselle hakemukselle annettu kokonaispistemäärä

W 1, W 2 ...,W n

=

perusteiden a 1, 2, ..., n painoarvo

Pt 1, Pt 2 ..., Pt n

=

hakemuksen vastaavuustaso perusteiden 1, 2, ... n osalta

Niistä pinta-aloista, joiden painoarvo on kaikkien ensisijaisuusperusteiden osalta nolla, kaikki perusteiden mukaiset hakemukset saavat vastaavuuden tasosta enimmäispistemäärän.

| e) | Jäsenvaltio myöntää lupia yksittäisille hakijoille d alakohdassa mainitun paremmuusjärjestyksen mukaisesti ja siihen asti, kun kaikki ensisijaisuusperusteen mukaisesti jaettavat hehtaarit on jaettu. Hakijan hakemalle koko hehtaarimäärälle myönnetään lupa ennen luvan myöntämistä paremmuusjärjestyksessä seuraavana olevalle hakijalle.
  Jos saatavilla olevat hehtaarit tulevat käytetyksi paremmuusjärjestyksen sellaisessa kohdassa, jossa usealla hakemuksella on sama pistemäärä, jäljellä olevat hehtaarit jaetaan kyseisille hakemuksille määräsuhteessa. |
| --- | --- |

e)

Jäsenvaltio myöntää lupia yksittäisille hakijoille d alakohdassa mainitun paremmuusjärjestyksen mukaisesti ja siihen asti, kun kaikki ensisijaisuusperusteen mukaisesti jaettavat hehtaarit on jaettu. Hakijan hakemalle koko hehtaarimäärälle myönnetään lupa ennen luvan myöntämistä paremmuusjärjestyksessä seuraavana olevalle hakijalle.

Jos saatavilla olevat hehtaarit tulevat käytetyksi paremmuusjärjestyksen sellaisessa kohdassa, jossa usealla hakemuksella on sama pistemäärä, jäljellä olevat hehtaarit jaetaan kyseisille hakemuksille määräsuhteessa.

| f) | Jos tietyn maantieteellisen alueen tai SAN- tai SMM-merkintään vaaditun tuotantoalueen tai ilman maantieteellistä merkintää olevan alueen osalta saavutetaan raja, kun myönnetään lupia A kohdan ja tämän kohdan a–e alakohdan nojalla, kyseiseltä maantieteelliseltä alueelta tai tuotantoalueelta tulevia hakemuksia ei enää hyväksytä.” |
| --- | --- |

f)

Jos tietyn maantieteellisen alueen tai SAN- tai SMM-merkintään vaaditun tuotantoalueen tai ilman maantieteellistä merkintää olevan alueen osalta saavutetaan raja, kun myönnetään lupia A kohdan ja tämän kohdan a–e alakohdan nojalla, kyseiseltä maantieteelliseltä alueelta tai tuotantoalueelta tulevia hakemuksia ei enää hyväksytä.”

---

LIITE II

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 liitteessä III oleva II osa seuraavasti:

”II OSA

Asetuksen 27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu näytteiden määrä, joka jäsenvaltioiden on otettava vuosittain analyyttista tietopankkia varten

| — | 30 näytettä Bulgariassa, |
| --- | --- |

—

30 näytettä Bulgariassa,

| — | 20 näytettä Tšekissä, |
| --- | --- |

—

20 näytettä Tšekissä,

| — | 200 näytettä Saksassa, |
| --- | --- |

—

200 näytettä Saksassa,

| — | 50 näytettä Kreikassa, |
| --- | --- |

—

50 näytettä Kreikassa,

| — | 200 näytettä Espanjassa, |
| --- | --- |

—

200 näytettä Espanjassa,

| — | 400 näytettä Ranskassa, |
| --- | --- |

—

400 näytettä Ranskassa,

| — | 30 näytettä Kroatiassa, |
| --- | --- |

—

30 näytettä Kroatiassa,

| — | 400 näytettä Italiassa, |
| --- | --- |

—

400 näytettä Italiassa,

| — | 10 näytettä Kyproksessa, |
| --- | --- |

—

10 näytettä Kyproksessa,

| — | 4 näytettä Luxemburgissa, |
| --- | --- |

—

4 näytettä Luxemburgissa,

| — | 50 näytettä Unkarissa, |
| --- | --- |

—

50 näytettä Unkarissa,

| — | 4 näytettä Maltassa, |
| --- | --- |

—

4 näytettä Maltassa,

| — | 50 näytettä Itävallassa, |
| --- | --- |

—

50 näytettä Itävallassa,

| — | 50 näytettä Portugalissa, |
| --- | --- |

—

50 näytettä Portugalissa,

| — | 70 näytettä Romaniassa, |
| --- | --- |

—

70 näytettä Romaniassa,

| — | 20 näytettä Sloveniassa, |
| --- | --- |

—

20 näytettä Sloveniassa,

| — | 15 näytettä Slovakiassa.” |
| --- | --- |

—

15 näytettä Slovakiassa.”

---

LIITE III

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/274 liite IV seuraavasti:

| 1) | Korvataan II osassa oleva taulukko A seuraavasti:

  ”Taulukko A.


  Uusia istutuksia koskevat luvat – prosenttiosuus








  Jäsenvaltio: | |
| --- | --- | --- |
| Tiedonannon päivämäärä: | |
| Vuosi: | |
| Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 63 artiklan 1 kohdan mukainen laskentamenetelmä: |
| Kansallisella tasolla sovellettava prosenttiosuus: | |
| Perustelut prosenttiosuuden rajoittamiselle kansallisella tasolla (jos alle 1 prosentin): | |
| Alue A: Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 63 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukainen tosiasiallisesti istutettu kokonaisala (ha) (viime heinäkuun 31 päivänä): | |
| B1: Tosiasiassa istutettu kokonaisala (ha) 31. heinäkuuta 2015: | |
| B2: Niiden istutusoikeuksien, jotka voidaan muuntaa luviksi, kattama ala (ha) 1. tammikuuta 2016: | |
| Alue B (B1+B2) Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 63 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukainen ala: | |
| (Alue A tai alue B kerrottuna kansallisella tasolla sovellettavalla prosenttiosuudella) = Uusien istutusten kokonaisala (ha) kansallisella tasolla päätetyn prosenttiosuuden ja viiteajankohdan perusteella: | |
| Edelliseltä vuodelta tämän asetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti siirretty kokonaispinta-ala (ha): | |
| Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 68 artiklan 2 a kohdan mukainen ala (ha) (ainoastaan vuodet 2023–2025) | |
| Uusien viini-istutuslupien kokonaisala (ha) kansallisella tasolla: | |

1)

Korvataan II osassa oleva taulukko A seuraavasti:

”Taulukko A.

Uusia istutuksia koskevat luvat – prosenttiosuus

Jäsenvaltio:

Tiedonannon päivämäärä:

Vuosi:

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 63 artiklan 1 kohdan mukainen laskentamenetelmä:

Kansallisella tasolla sovellettava prosenttiosuus:

Perustelut prosenttiosuuden rajoittamiselle kansallisella tasolla (jos alle 1 prosentin):

Alue A: Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 63 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukainen tosiasiallisesti istutettu kokonaisala (ha) (viime heinäkuun 31 päivänä):

B1: Tosiasiassa istutettu kokonaisala (ha) 31. heinäkuuta 2015:

B2: Niiden istutusoikeuksien, jotka voidaan muuntaa luviksi, kattama ala (ha) 1. tammikuuta 2016:

Alue B (B1+B2) Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 63 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukainen ala:

(Alue A tai alue B kerrottuna kansallisella tasolla sovellettavalla prosenttiosuudella) = Uusien istutusten kokonaisala (ha) kansallisella tasolla päätetyn prosenttiosuuden ja viiteajankohdan perusteella:

Edelliseltä vuodelta tämän asetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti siirretty kokonaispinta-ala (ha):

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 68 artiklan 2 a kohdan mukainen ala (ha) (ainoastaan vuodet 2023–2025)

Uusien viini-istutuslupien kokonaisala (ha) kansallisella tasolla:

Tiedoksiannon määräaika: 1. päivä maaliskuuta.”

| 2) | Korvataan VI osassa taulukon alapuolella olevat huomautukset seuraavasti:

  ”Tiedoksiannon määräaika: 1. päivä marraskuuta.
  Huom. Tämä taulukko on toimitettava kustakin viinivuodesta (n – 1 vuoden 1. päivästä elokuuta tiedonantovuoden 31. päivään heinäkuuta) asetuksen (EU) N:o 1308/2013 68 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua määräaikaa tai jäsenvaltion tämän asetuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti vahvistamaa määräaikaa seuraavan vuoden 1 päivään marraskuuta asti.
  Tiedoksianto, joka koskee 1. elokuuta 2022 ja 31. joulukuuta 2022 välistä ajanjaksoa, on tehtävä viimeistään 1. maaliskuuta 2023.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan VI osassa taulukon alapuolella olevat huomautukset seuraavasti:

”Tiedoksiannon määräaika: 1. päivä marraskuuta.

Huom. Tämä taulukko on toimitettava kustakin viinivuodesta (n – 1 vuoden 1. päivästä elokuuta tiedonantovuoden 31. päivään heinäkuuta) asetuksen (EU) N:o 1308/2013 68 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua määräaikaa tai jäsenvaltion tämän asetuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti vahvistamaa määräaikaa seuraavan vuoden 1 päivään marraskuuta asti.

Tiedoksianto, joka koskee 1. elokuuta 2022 ja 31. joulukuuta 2022 välistä ajanjaksoa, on tehtävä viimeistään 1. maaliskuuta 2023.”

---

| 23.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 330/147 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 330/147

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2568,

annettu 21 päivänä joulukuuta 2022,

afrikkalaista sikaruttoa koskevista erityisistä torjuntatoimenpiteistä annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liitteen I muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta (”eläinterveyssäännöstö”) 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (1) ja erityisesti sen 71 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Afrikkalainen sikarutto on kotieläiminä pidettävien ja luonnonvaraisten sikaeläinten tarttuva virustauti, joka voi merkittävästi vaikuttaa tällaisiin eläinkantoihin ja sikatilojen kannattavuuteen häiritsemällä kyseisten eläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoja unionissa ja niiden vientiä kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(1)

Afrikkalainen sikarutto on kotieläiminä pidettävien ja luonnonvaraisten sikaeläinten tarttuva virustauti, joka voi merkittävästi vaikuttaa tällaisiin eläinkantoihin ja sikatilojen kannattavuuteen häiritsemällä kyseisten eläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoja unionissa ja niiden vientiä kolmansiin maihin.

| (2) | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/605 (2) hyväksyttiin asetuksen (EU) 2016/429 puitteissa, ja siinä säädetään afrikkalaista sikaruttoa koskevista erityisistä taudintorjuntatoimenpiteistä, joita kyseisen asetuksen liitteessä I lueteltujen jäsenvaltioiden, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’, on sovellettava rajoitetun ajan mainitussa liitteessä luetelluilla rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III. |
| --- | --- |

(2)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/605 (2) hyväksyttiin asetuksen (EU) 2016/429 puitteissa, ja siinä säädetään afrikkalaista sikaruttoa koskevista erityisistä taudintorjuntatoimenpiteistä, joita kyseisen asetuksen liitteessä I lueteltujen jäsenvaltioiden, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’, on sovellettava rajoitetun ajan mainitussa liitteessä luetelluilla rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III.

| (3) | Alueet, jotka luetellaan rajoitusvyöhykkeinä I, II ja III täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liitteessä I, perustuvat afrikkalaisen sikaruton epidemiologiseen tilanteeseen unionissa. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liitettä I on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/2486 (3) kyseisen taudin epidemiologisen tilanteen muututtua Italiassa ja Puolassa. Kyseisen täytäntöönpanoasetuksen antamispäivän jälkeen taudin epidemiologinen tilanne tietyissä asianomaisissa jäsenvaltioissa on kehittynyt. |
| --- | --- |

(3)

Alueet, jotka luetellaan rajoitusvyöhykkeinä I, II ja III täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liitteessä I, perustuvat afrikkalaisen sikaruton epidemiologiseen tilanteeseen unionissa. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liitettä I on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/2486 (3) kyseisen taudin epidemiologisen tilanteen muututtua Italiassa ja Puolassa. Kyseisen täytäntöönpanoasetuksen antamispäivän jälkeen taudin epidemiologinen tilanne tietyissä asianomaisissa jäsenvaltioissa on kehittynyt.

| (4) | Kun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liitteessä I vahvistettuihin rajoitusvyöhykkeisiin I, II ja III tehdään muutoksia, niiden olisi perustuttava afrikkalaisen sikaruton epidemiologiseen tilanteeseen taudin esiintymisalueilla ja afrikkalaisen sikaruton yleiseen epidemiologiseen tilanteeseen asianomaisessa jäsenvaltiossa, taudin leviämisriskin tasoon ja tieteellisesti perusteltuihin periaatteisiin ja perusteisiin, joiden nojalla afrikkalaisesta sikarutosta johtuva vyöhykejako määritellään maantieteellisesti, sekä jäsenvaltioiden kanssa pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa sovittuihin ja komission verkkosivustolla julkisesti saatavilla oleviin unionin suuntaviivoihin (4). Muutoksissa olisi otettava huomioon myös kansainväliset normit, kuten Maailman eläintautijärjestön, jäljempänä ’WOAH’, maaeläinten terveyttä koskeva säännöstö (5), ja asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten esittämät vyöhykejakoa koskevat perustelut. |
| --- | --- |

(4)

Kun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liitteessä I vahvistettuihin rajoitusvyöhykkeisiin I, II ja III tehdään muutoksia, niiden olisi perustuttava afrikkalaisen sikaruton epidemiologiseen tilanteeseen taudin esiintymisalueilla ja afrikkalaisen sikaruton yleiseen epidemiologiseen tilanteeseen asianomaisessa jäsenvaltiossa, taudin leviämisriskin tasoon ja tieteellisesti perusteltuihin periaatteisiin ja perusteisiin, joiden nojalla afrikkalaisesta sikarutosta johtuva vyöhykejako määritellään maantieteellisesti, sekä jäsenvaltioiden kanssa pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa sovittuihin ja komission verkkosivustolla julkisesti saatavilla oleviin unionin suuntaviivoihin (4). Muutoksissa olisi otettava huomioon myös kansainväliset normit, kuten Maailman eläintautijärjestön, jäljempänä ’WOAH’, maaeläinten terveyttä koskeva säännöstö (5), ja asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten esittämät vyöhykejakoa koskevat perustelut.

| (5) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2486 antamisen jälkeen Slovakiassa on ilmennyt uusia afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksia luonnonvaraisissa sikaeläimissä. |
| --- | --- |

(5)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2486 antamisen jälkeen Slovakiassa on ilmennyt uusia afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksia luonnonvaraisissa sikaeläimissä.

| (6) | Joulukuussa 2022 Slovakiassa havaittiin useita afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksia luonnonvaraisissa sikaeläimissä Zlaté Moravcen piirikunnassa alueella, jota ei tällä hetkellä mainita täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liitteessä I. Nämä afrikkalaisen sikaruton uudet taudinpurkaukset luonnonvaraisissa sikaeläimissä merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen kyseinen Slovakian alue, jota ei tällä hetkellä mainita rajoitusvyöhykkeenä kyseisessä liitteessä ja jolla nämä afrikkalaisen sikaruton äskettäiset taudinpurkaukset ilmenivät, olisi nyt lueteltava kyseisessä liitteessä rajoitusvyöhykkeenä II, ja rajoitusvyöhykkeiden I nykyiset rajat olisi lisäksi määriteltävä uudelleen näiden viimeaikaisten taudinpurkausten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Joulukuussa 2022 Slovakiassa havaittiin useita afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksia luonnonvaraisissa sikaeläimissä Zlaté Moravcen piirikunnassa alueella, jota ei tällä hetkellä mainita täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liitteessä I. Nämä afrikkalaisen sikaruton uudet taudinpurkaukset luonnonvaraisissa sikaeläimissä merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen kyseinen Slovakian alue, jota ei tällä hetkellä mainita rajoitusvyöhykkeenä kyseisessä liitteessä ja jolla nämä afrikkalaisen sikaruton äskettäiset taudinpurkaukset ilmenivät, olisi nyt lueteltava kyseisessä liitteessä rajoitusvyöhykkeenä II, ja rajoitusvyöhykkeiden I nykyiset rajat olisi lisäksi määriteltävä uudelleen näiden viimeaikaisten taudinpurkausten huomioon ottamiseksi.

| (7) | Slovakiassa luonnonvaraisissa sikaeläimissä äskettäin esiintyneiden afrikkalaisen sikaruton taudinpurkausten seurauksena ja ottaen huomioon afrikkalaisen sikaruton nykyinen epidemiologinen tilanne unionissa kyseisen jäsenvaltion vyöhykejakoa on arvioitu uudelleen ja päivitetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 5, 6 ja 7 artiklan mukaisesti. Myös käytössä olevia riskinhallintatoimenpiteitä on arvioitu uudelleen ja päivitetty. Nämä muutokset olisi otettava huomioon täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liitteessä I. |
| --- | --- |

(7)

Slovakiassa luonnonvaraisissa sikaeläimissä äskettäin esiintyneiden afrikkalaisen sikaruton taudinpurkausten seurauksena ja ottaen huomioon afrikkalaisen sikaruton nykyinen epidemiologinen tilanne unionissa kyseisen jäsenvaltion vyöhykejakoa on arvioitu uudelleen ja päivitetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 5, 6 ja 7 artiklan mukaisesti. Myös käytössä olevia riskinhallintatoimenpiteitä on arvioitu uudelleen ja päivitetty. Nämä muutokset olisi otettava huomioon täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liitteessä I.

| (8) | Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa ja torjua ennakoivasti taudin leviämiseen liittyviä riskejä, olisi määritettävä riittävän suuret uudet rajoitusvyöhykkeet Slovakian osalta ja mainittava ne rajoitusvyöhykkeinä I ja II. Koska afrikkalaisen sikaruton tilanne unionissa vaihtelee koko ajan, näiden uusien rajoitusvyöhykkeiden määrittämisessä on otettu huomioon epidemiologinen tilanne ympäröivillä alueilla. |
| --- | --- |

(8)

Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa ja torjua ennakoivasti taudin leviämiseen liittyviä riskejä, olisi määritettävä riittävän suuret uudet rajoitusvyöhykkeet Slovakian osalta ja mainittava ne rajoitusvyöhykkeinä I ja II. Koska afrikkalaisen sikaruton tilanne unionissa vaihtelee koko ajan, näiden uusien rajoitusvyöhykkeiden määrittämisessä on otettu huomioon epidemiologinen tilanne ympäröivillä alueilla.

| (9) | Koska epidemiologinen tilanne unionissa on afrikkalaisen sikaruton leviämisen kannalta kriittinen, on tärkeää, että täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liitteeseen I tällä asetuksella tehtävät muutokset tulevat voimaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

(9)

Koska epidemiologinen tilanne unionissa on afrikkalaisen sikaruton leviämisen kannalta kriittinen, on tärkeää, että täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liitteeseen I tällä asetuksella tehtävät muutokset tulevat voimaan mahdollisimman pian.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liite I tämän asetuksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/605, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2021, afrikkalaista sikaruttoa koskevista erityisistä torjuntatoimenpiteistä (EUVL L 129, 15.4.2021, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2486, annettu 16 päivänä joulukuuta 2022, afrikkalaista sikaruttoa koskevista erityisistä torjuntatoimenpiteistä annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liitteen I muuttamisesta (EUVL L 323, 19.12.2022, s. 33).

3

(4)  Valmisteluasiakirja SANTE/7112/2015/Rev. 3 ”Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation”. https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en

4

(5)  OIE Terrestrial Animal Health Code, 29. painos, 2021. Niteet I ja II, ISBN 978-92-95115-40-8; https://www.woah.org/en/what-we-do/standards/codes-and-manuals/terrestrial-code-online-access/

5

---

LIITE

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 liite I seuraavasti:

”LIITE I

RAJOITUSVYÖHYKKEET

I OSA

1.   Saksa

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Saksassa:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf – westlich der B167 und Bliesdorf – westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf – westlich der B167 und Bliesdorf – westlich der B167

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf – westlich der B 167 und Wriezen – westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf – westlich der B 167 und Wriezen – westlich der B167

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg,

| — | Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge,

| — | Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238,

| — | Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239,

| — | Gemeinde Althüttendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Althüttendorf,

| — | Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200,

| — | Gemeinde Britz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Britz,

| — | Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200,

| — | Gemeinde Breydin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Breydin,

| — | Gemeinde Melchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Melchow,

| — | Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg,

| — | Hohenfinow südlich der B167, |
| --- | --- |

—

Hohenfinow südlich der B167,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow,

| — | Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark,

| — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf,

| — | Gemeinde Zichow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zichow,

| — | Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27,

| — | Gemeinde Tantow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tantow,

| — | Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Radekow, der Gemarkung Rosow südlich der K 7311 und der Gemarkung Neurochlitz westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Radekow, der Gemarkung Rosow südlich der K 7311 und der Gemarkung Neurochlitz westlich der B2,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow westlich der B2 sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und der B2 bis zur Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow westlich der B2 sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und der B2 bis zur Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend,

| — | Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| — | Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg,

| — | Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36,

| — | Gemeinde Rauen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rauen,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| — | Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf,

| — | Gemeinde Guhrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guhrow,

| — | Gemeinde Werben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Werben,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow nördl. der BAB 15, Gulben, Papitz, Babow, Eichow, Limberg und Milkersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow nördl. der BAB 15, Gulben, Papitz, Babow, Eichow, Limberg und Milkersdorf,

| — | Gemeinde Burg (Spreewald) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Burg (Spreewald)

| — | Kreisfreie Stadt Cottbus außer den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB, |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Cottbus außer den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:






  — | Gemeinde Lauchhammer, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Lauchhammer,

| — | Gemeinde Schwarzheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarzheide,

| — | Gemeinde Schipkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schipkau,

| — | Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg und Reppist, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg und Reppist,

| — | die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen, |
| --- | --- |

—

die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen,

| — | Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Wormlage, Saalhausen, Barzig, Freienhufen, Großräschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Wormlage, Saalhausen, Barzig, Freienhufen, Großräschen,

| — | Gemeinde Vetschau/Spreewald mit den Gemarkungen: Naundorf, Fleißdorf, Suschow, Stradow, Göritz, Koßwig, Vetschau, Repten, Tornitz, Missen und Orgosen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vetschau/Spreewald mit den Gemarkungen: Naundorf, Fleißdorf, Suschow, Stradow, Göritz, Koßwig, Vetschau, Repten, Tornitz, Missen und Orgosen,

| — | Gemeinde Calau mit den Gemarkungen: Kalkwitz, Mlode, Saßleben, Reuden, Bolschwitz, Säritz, Calau, Kemmen, Werchow und Gollmitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Calau mit den Gemarkungen: Kalkwitz, Mlode, Saßleben, Reuden, Bolschwitz, Säritz, Calau, Kemmen, Werchow und Gollmitz,

| — | Gemeinde Luckaitztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Luckaitztal,

| — | Gemeinde Bronkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bronkow,

| — | Gemeinde Altdöbern mit der Gemarkung Altdöbern westlich der Bahnlinie, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altdöbern mit der Gemarkung Altdöbern westlich der Bahnlinie,

| — | Gemeinde Tettau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tettau,

| — | Landkreis Elbe-Elster:






  — | Gemeinde Großthiemig, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Elbe-Elster:

—

Gemeinde Großthiemig,

| — | Gemeinde Hirschfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschfeld,

| — | Gemeinde Gröden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gröden,

| — | Gemeinde Schraden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schraden,

| — | Gemeinde Merzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Merzdorf,

| — | Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder,

| — | Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa,

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow,

| — | Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld,

| — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| — | Gemeinde Gülitz-Reetz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gülitz-Reetz,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske,

| — | Gemeinde Triglitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Triglitz,

| — | Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne,

| — | Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow,

| — | Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen,

| — | Gemeinde Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Meyenburg,

| — | Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen,

Bundesland Sachsen:

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Hirschstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschstein,

| — | Gemeinde Käbschütztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Käbschütztal,

| — | Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Lommatzsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lommatzsch,

| — | Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Nossen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Nossen,

| — | Gemeinde Stadt Riesa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Riesa,

| — | Gemeinde Stadt Strehla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Strehla,

| — | Gemeinde Stauchitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stauchitz,

| — | Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Zeithain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeithain,

| — | Landkreis Mittelsachsen:






  — | Gemeinde Großweitzschen mit den Ortsteilen Döschütz, Gadewitz, Niederranschütz, Redemitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Mittelsachsen:

—

Gemeinde Großweitzschen mit den Ortsteilen Döschütz, Gadewitz, Niederranschütz, Redemitz,

| — | Gemeinde Ostrau mit den Ortsteilen Auerschütz, Beutig, Binnewitz, Clanzschwitz, Delmschütz, Döhlen, Jahna, Kattnitz, Kiebitz, Merschütz, Münchhof, Niederlützschera, Noschkowitz, Oberlützschera, Obersteina, Ostrau, Pulsitz, Rittmitz, Schlagwitz, Schmorren, Schrebitz, Sömnitz, Trebanitz, Zschochau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ostrau mit den Ortsteilen Auerschütz, Beutig, Binnewitz, Clanzschwitz, Delmschütz, Döhlen, Jahna, Kattnitz, Kiebitz, Merschütz, Münchhof, Niederlützschera, Noschkowitz, Oberlützschera, Obersteina, Ostrau, Pulsitz, Rittmitz, Schlagwitz, Schmorren, Schrebitz, Sömnitz, Trebanitz, Zschochau,

| — | Gemeinde Reinsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reinsberg,

| — | Gemeinde Stadt Döbeln mit den Ortsteilen Beicha, Bormitz, Choren, Döbeln, Dreißig, Geleitshäuser, Gertitzsch, Gödelitz, Großsteinbach, Juchhöh, Kleinmockritz, Leschen, Lüttewitz, Maltitz, Markritz, Meila, Mochau, Nelkanitz, Oberranschütz, Petersberg, Präbschütz, Prüfern, Schallhausen, Schweimnitz, Simselwitz, Theeschütz, Zschackwitz, Zschäschütz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Döbeln mit den Ortsteilen Beicha, Bormitz, Choren, Döbeln, Dreißig, Geleitshäuser, Gertitzsch, Gödelitz, Großsteinbach, Juchhöh, Kleinmockritz, Leschen, Lüttewitz, Maltitz, Markritz, Meila, Mochau, Nelkanitz, Oberranschütz, Petersberg, Präbschütz, Prüfern, Schallhausen, Schweimnitz, Simselwitz, Theeschütz, Zschackwitz, Zschäschütz,

| — | Gemeinde Stadt Großschirma mit den Ortsteilen Obergruna, Siebenlehn, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großschirma mit den Ortsteilen Obergruna, Siebenlehn,

| — | Gemeinde Stadt Roßwein mit den Ortsteilen Gleisberg, Haßlau, Klinge, Naußlitz, Neuseifersdorf, Niederforst, Ossig, Roßwein, Seifersdorf, Wettersdorf, Wetterwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Roßwein mit den Ortsteilen Gleisberg, Haßlau, Klinge, Naußlitz, Neuseifersdorf, Niederforst, Ossig, Roßwein, Seifersdorf, Wettersdorf, Wetterwitz,

| — | Gemeinde Striegistal mit den Ortsteilen Gersdorf, Kummersheim, Marbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Striegistal mit den Ortsteilen Gersdorf, Kummersheim, Marbach,

| — | Gemeinde Zschaitz-Ottewig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zschaitz-Ottewig,

| — | Landkreis Nordsachsen:






  — | Gemeinde Arzberg mit den Ortsteilen Stehla, Tauschwitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Nordsachsen:

—

Gemeinde Arzberg mit den Ortsteilen Stehla, Tauschwitz,

| — | Gemeinde Cavertitz mit den Ortsteilen Außig, Cavertitz, Klingenhain, Schirmenitz, Treptitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Cavertitz mit den Ortsteilen Außig, Cavertitz, Klingenhain, Schirmenitz, Treptitz,

| — | Gemeinde Liebschützberg mit den Ortsteilen Borna, Bornitz, Clanzschwitz, Ganzig, Kleinragewitz, Laas, Leckwitz, Liebschütz, Sahlassan, Schönnewitz, Terpitz östlich der Querung am Käferberg, Wadewitz, Zaußwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liebschützberg mit den Ortsteilen Borna, Bornitz, Clanzschwitz, Ganzig, Kleinragewitz, Laas, Leckwitz, Liebschütz, Sahlassan, Schönnewitz, Terpitz östlich der Querung am Käferberg, Wadewitz, Zaußwitz,

| — | Gemeinde Naundorf mit den Ortsteilen Casabra, Gastewitz, Haage, Hof, Hohenwussen, Kreina, Nasenberg, Raitzen, Reppen, Salbitz, Stennschütz, Zeicha, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Naundorf mit den Ortsteilen Casabra, Gastewitz, Haage, Hof, Hohenwussen, Kreina, Nasenberg, Raitzen, Reppen, Salbitz, Stennschütz, Zeicha,

| — | Gemeinde Stadt Belgern-Schildau mit den Ortsteilen Ammelgoßwitz, Dröschkau, Liebersee östlich der B182, Oelzschau, Seydewitz, Staritz, Wohlau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Belgern-Schildau mit den Ortsteilen Ammelgoßwitz, Dröschkau, Liebersee östlich der B182, Oelzschau, Seydewitz, Staritz, Wohlau,

| — | Gemeinde Stadt Mügeln mit den Ortsteilen Mahris, Schweta südlich der K8908, Zschannewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Mügeln mit den Ortsteilen Mahris, Schweta südlich der K8908, Zschannewitz,

| — | Gemeinde Stadt Oschatz mit den Ortsteilen Lonnewitz östlich des Sandbaches und nördlich der B6, Oschatz östlich des Schmorkauer Wegs und nördlich der S28, Rechau, Schmorkau, Zöschau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Oschatz mit den Ortsteilen Lonnewitz östlich des Sandbaches und nördlich der B6, Oschatz östlich des Schmorkauer Wegs und nördlich der S28, Rechau, Schmorkau, Zöschau,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:






  — | Gemeinde Bannewitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Bannewitz,

| — | Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach,

| — | Gemeinde Kreischa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreischa,

| — | Gemeinde Lohmen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohmen,

| — | Gemeinde Müglitztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müglitztal,

| — | Gemeinde Stadt Dohna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Dohna,

| — | Gemeinde Stadt Freital, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Freital,

| — | Gemeinde Stadt Heidenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Heidenau,

| — | Gemeinde Stadt Hohnstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hohnstein,

| — | Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa.,

| — | Gemeinde Stadt Pirna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Pirna,

| — | Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz,

| — | Gemeinde Stadt Stolpen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Stolpen,

| — | Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen,

| — | Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Vorpommern Greifswald






  — | Gemeinde Penkun, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Vorpommern Greifswald

—

Gemeinde Penkun,

| — | Gemeinde Nadrensee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nadrensee,

| — | Gemeinde Krackow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Krackow,

| — | Gemeinde Glasow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glasow,

| — | Gemeinde Grambow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grambow,

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow,

| — | Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf,

| — | Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz,

| — | Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven,

| — | Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin,

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf,

| — | Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin,

| — | Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor,

| — | Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch,

| — | Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin,

| — | Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow,

| — | Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise),

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau,

| — | Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel,

| — | Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16,

| — | Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow,

| — | Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow,

| — | Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug,

| — | Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch,

| — | Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz,

| — | Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder.

2.   Viro

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Virossa:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Kreikka

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Kreikassa:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Latvia

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Latviassa:

| — | Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta,

| — | Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes.

5.   Liettua

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Liettuassa:

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos.

6.   Unkari

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Unkarissa:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Puola

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Puolassa:

w województwie kujawsko – pomorskim:

| — | powiat rypiński, |
| --- | --- |

—

powiat rypiński,

| — | powiat brodnicki, |
| --- | --- |

—

powiat brodnicki,

| — | powiat grudziądzki, |
| --- | --- |

—

powiat grudziądzki,

| — | powiat miejski Grudziądz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Grudziądz,

| — | powiat wąbrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat wąbrzeski,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | powiat łomżyński, |
| --- | --- |

—

powiat łomżyński,

| — | powiat kolneński, |
| --- | --- |

—

powiat kolneński,

| — | powiat zambrowski, |
| --- | --- |

—

powiat zambrowski,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim,

| — | część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | gmina Krempna w powiecie jasielskim, |
| --- | --- |

—

gmina Krempna w powiecie jasielskim,

| — | część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | część powiatu dębickiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu dębickiego niewymieniona w części II załącznika I,

w województwie świętokrzyskim:

| — | powiat buski, |
| --- | --- |

—

powiat buski,

| — | powiat kazimierski, |
| --- | --- |

—

powiat kazimierski,

| — | powiat skarżyski, |
| --- | --- |

—

powiat skarżyski,

| — | część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat staszowski, |
| --- | --- |

—

powiat staszowski,

| — | gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Bodzentyn, Bieliny, Chmielnik, Daleszyce, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, Pierzchnica, Raków, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzentyn, Bieliny, Chmielnik, Daleszyce, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, Pierzchnica, Raków, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| — | powiat pińczowski, |
| --- | --- |

—

powiat pińczowski,

| — | gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim,

| — | gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny – Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny – Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki, Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki, Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| — | gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | część powiatu kwidzyńskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu kwidzyńskiego niewymieniona w części II załącznika I,

w województwie lubuskim:

| — | gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim,

| — | gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

w województwie dolnośląskim:

| — | gminy Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Wiązów w powiecie strzelińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wiązów w powiecie strzelińskim,

| — | część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica, Szklarska Poręba w powiecie karkonoskim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica, Szklarska Poręba w powiecie karkonoskim,

| — | część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 366, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 366,

| — | gminy Bolków, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor, część gminy Męcinka położona na południe od drogi nr 363 w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolków, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor, część gminy Męcinka położona na południe od drogi nr 363 w powiecie jaworskim,

| — | gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim,

| — | gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim,

| — | gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim,

| — | gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim,

| — | gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a nastęnie na wschód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a nastęnie na wschód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| — | gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| — | gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gmina Czempiń w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Czempiń w powiecie kościańskim,

| — | gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | gmina Dobrzyca w powiecie pleszewskim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobrzyca w powiecie pleszewskim,

| — | gminy Odolanów, Przygodzice, Raszków, Sośnice, część gminy wiejskiej Ostrów Wielkopolski położona na zachód od miasta Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Odolanów, Przygodzice, Raszków, Sośnice, część gminy wiejskiej Ostrów Wielkopolski położona na zachód od miasta Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| — | gmina Kobyla Góra w powiecie ostrzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kobyla Góra w powiecie ostrzeszowskim,

| — | gminy Baranów, Bralin, Perzów, Rychtal, Trzcinica, Łęka Opatowska w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baranów, Bralin, Perzów, Rychtal, Trzcinica, Łęka Opatowska w powiecie kępińskim,

w województwie opolskim:

| — | gmina Pokój w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pokój w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim,

| — | gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

| — | gmina Grodków w powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodków w powiecie brzeskim,

| — | gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim,

| — | powiat miejski Opole, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Opole,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim,

| — | gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

| — | część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy,

| — | gminy Dobra (Szczecińska), Police w powiecie polickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobra (Szczecińska), Police w powiecie polickim,

w województwie małopolskim:

| — | powiat brzeski, |
| --- | --- |

—

powiat brzeski,

| — | powiat gorlicki, |
| --- | --- |

—

powiat gorlicki,

| — | powiat proszowicki, |
| --- | --- |

—

powiat proszowicki,

| — | część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim,

| — | powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Nowy Sącz,

| — | powiat tarnowski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnowski,

| — | powiat miejski Tarnów, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Tarnów,

| — | powiat dąbrowski. |
| --- | --- |

—

powiat dąbrowski.

8.   Slovakia

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Slovakiassa:

| — | in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, |
| --- | --- |

—

in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, Kalná nad Hronom, Nový Tekov, Malé Kozmálovce, Veľké Kozmálovce, Tlmače, Rybník, Hronské Kosihy, Čajkov, Nová Dedina, Devičany, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, Kalná nad Hronom, Nový Tekov, Malé Kozmálovce, Veľké Kozmálovce, Tlmače, Rybník, Hronské Kosihy, Čajkov, Nová Dedina, Devičany,

| — | in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov,

| — | the whole district of Ružomberok, |
| --- | --- |

—

the whole district of Ružomberok,

| — | in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce, |
| --- | --- |

—

in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce,

| — | in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly, |
| --- | --- |

—

in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly,

| — | in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá, |
| --- | --- |

—

in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá,

| — | in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec, |
| --- | --- |

—

in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec,

| — | in the district of Prievidza, the municipalities of Handlová, Cígeľ, Podhradie, Lehota pod Vtáčnikom, Kamenec pod Vtáčnikom, Bystričany, Čereňany, Oslany, Horná Ves, Radobica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prievidza, the municipalities of Handlová, Cígeľ, Podhradie, Lehota pod Vtáčnikom, Kamenec pod Vtáčnikom, Bystričany, Čereňany, Oslany, Horná Ves, Radobica,

| — | in the district of Partizánske, the municipalities of Veľké Uherce, Pažiť, Kolačno, Veľký Klíž, Ješkova Ves, Klátová Nová Ves, |
| --- | --- |

—

in the district of Partizánske, the municipalities of Veľké Uherce, Pažiť, Kolačno, Veľký Klíž, Ješkova Ves, Klátová Nová Ves,

| — | in the district of Topoľčany, the municipalities of Krnča, Prázdnovce, Solčany, Nitrianska Streda, Čeľadince, Kovarce, Súlovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Topoľčany, the municipalities of Krnča, Prázdnovce, Solčany, Nitrianska Streda, Čeľadince, Kovarce, Súlovce,

| — | in the district of Zlaté Moravce, the municipalities of Zlatno, Mankovce, Velčice, Kostoľany pod Tríbečom, Ladice, Sľažany, Neverice, Beladice, Choča, Vieska nad Žitavou, Slepčany, Červený Hrádok, Nevidzany, Malé Vozokany, |
| --- | --- |

—

in the district of Zlaté Moravce, the municipalities of Zlatno, Mankovce, Velčice, Kostoľany pod Tríbečom, Ladice, Sľažany, Neverice, Beladice, Choča, Vieska nad Žitavou, Slepčany, Červený Hrádok, Nevidzany, Malé Vozokany,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II.

9.   Italia

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Italiassa:

Piedmont Region:

| — | in the province of Alessandria, the municipalities Alessandria, of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Castelspina, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Sarezzano, |
| --- | --- |

—

in the province of Alessandria, the municipalities Alessandria, of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Castelspina, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Sarezzano,

| — | in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, Loazzolo, Cessole, Vesime, San Giorgio Scarampi, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, Loazzolo, Cessole, Vesime, San Giorgio Scarampi,

| — | in the province of Cuneo, the municipalities of Bergolo, Pezzolo Valle Uzzone, Cortemilia, Levice, Castelletto Uzzone, Perletto, |
| --- | --- |

—

in the province of Cuneo, the municipalities of Bergolo, Pezzolo Valle Uzzone, Cortemilia, Levice, Castelletto Uzzone, Perletto,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata, |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata,

| — | in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona, |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona,

Emilia-Romagna Region:

| — | in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba, |
| --- | --- |

—

in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba,

Lombardia Region:

| — | in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima, |
| --- | --- |

—

in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima,

Lazio Region:

| — | in the province of Rome,
  North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara,
  West: the municipality of Fiumicino,
  South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio,
  East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova. |
| --- | --- |

—

in the province of Rome,

North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara,

West: the municipality of Fiumicino,

South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio,

East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova.

Sardinia Region

| — | in South Sardinia Province the Municipalities of Ballao, Barumini, Escalaplano, Escolca Isola Amministrativa, Genuri, Gergei, Gesico, Guamaggiore, Las Plassas, Mandas, Orroli, Pauli Arbarei, Selegas, Setzu, Siddi, Siurgus Donigala, Suelli, Tuili, Turri, Ussaramanna, Villanovafranca, Villaputzu, |
| --- | --- |

—

in South Sardinia Province the Municipalities of Ballao, Barumini, Escalaplano, Escolca Isola Amministrativa, Genuri, Gergei, Gesico, Guamaggiore, Las Plassas, Mandas, Orroli, Pauli Arbarei, Selegas, Setzu, Siddi, Siurgus Donigala, Suelli, Tuili, Turri, Ussaramanna, Villanovafranca, Villaputzu,

| — | in Nuoro Province the Municipalities of Arzana Isola Amministrativa, Birori, Borore, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Dualchi, Gairo Isola Amministrativa, Galtelli, Irgoli, Jerzu Isola Amministrativa, Lanusei Isola Amministrativa, Loceri Isola Amministrativa, Loculi, Macomer at ovest della Strada Statale 131, Noragugume, Onifai, Orosei, Ortueri, Osini Isola Amministrativa, Perdasdefogu, Posada, Sindia Isola Amministrativa, Siniscola, Tertenia Isola Amministrativa, |
| --- | --- |

—

in Nuoro Province the Municipalities of Arzana Isola Amministrativa, Birori, Borore, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Dualchi, Gairo Isola Amministrativa, Galtelli, Irgoli, Jerzu Isola Amministrativa, Lanusei Isola Amministrativa, Loceri Isola Amministrativa, Loculi, Macomer at ovest della Strada Statale 131, Noragugume, Onifai, Orosei, Ortueri, Osini Isola Amministrativa, Perdasdefogu, Posada, Sindia Isola Amministrativa, Siniscola, Tertenia Isola Amministrativa,

| — | in Oristano Province the Municipalities of Aidomaggiore, Albagiara, Ardauli, Assolo, Asuni, Baradili, Baressa, Bidonì, Boroneddu, Busachi, Ghilarza, Gonnosnò, Mogorella, Neoneli, Nureci, Ruinas, Samugheo, Sedilo, Senis, Sini, Soddi, Sorradile Isola Amministrativa, Tadasuni, Ulà Tirso, Usellus, Villa Sant’antonio, |
| --- | --- |

—

in Oristano Province the Municipalities of Aidomaggiore, Albagiara, Ardauli, Assolo, Asuni, Baradili, Baressa, Bidonì, Boroneddu, Busachi, Ghilarza, Gonnosnò, Mogorella, Neoneli, Nureci, Ruinas, Samugheo, Sedilo, Senis, Sini, Soddi, Sorradile Isola Amministrativa, Tadasuni, Ulà Tirso, Usellus, Villa Sant’antonio,

| — | in Sassari Province the Municipalities of Ardara, Berchidda, Bonnanaro, Bonorva a ovest della Strada Statale 131, Borutta, Cheremule, Cossoine, Giave, Loiri Porto San Paolo, Monti, Mores a nord della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Olbia a sud della Strada Statale 127, Oschiri a nord della E 840, Ozieri a nord della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Semestene, Telti, Torralba, Tula. |
| --- | --- |

—

in Sassari Province the Municipalities of Ardara, Berchidda, Bonnanaro, Bonorva a ovest della Strada Statale 131, Borutta, Cheremule, Cossoine, Giave, Loiri Porto San Paolo, Monti, Mores a nord della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Olbia a sud della Strada Statale 127, Oschiri a nord della E 840, Ozieri a nord della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Semestene, Telti, Torralba, Tula.

10.   Tšekki

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Tšekissä:

Region of Liberec:

| — | in the district of Liberec, the municipalities of Hrádek nad Nisou, Oldřichov v Hájích, Grabštejn, Václavice u Hrádku nad Nisou, Horní Vítkov, Dolní Vítkov, Bílý Kostel nad Nisou, Dolní Chrastava, Horní Chrastava, Chrastava I, Nová Ves u Chrastavy, Mlýnice, Albrechtice u Frýdlantu, Kristiánov, Heřmanice u Frýdlantu, Dětřichov u Frýdlantu, Mníšek u Liberce, Oldřichov na Hranicích, Machnín, Svárov u Liberce, Desná I, Krásná Studánka, Stráž nad Nisou, Fojtka, Radčice u Krásné Studánky, Kateřinky u Liberce, Staré Pavlovice, Nové Pavlovice, Růžodol I, Františkov u Liberce, Liberec, Ruprechtice, Rudolfov, Horní Růžodol, Rochlice u Liberce, Starý Harcov, Vratislavice nad Nisou, Kunratice u Liberce, Proseč nad Nisou, Lukášov, Rýnovice, Jablonec nad Nisou, Jablonecké Paseky, Jindřichov nad Nisou, Mšeno nad Nisou, Lučany nad Nisou, Smržovka, Tanvald, Jiřetín pod Bukovou, Dolní Maxov, Antonínov, Horní Maxov, Karlov u Josefova Dolu, Loučná nad Nisou, Hraničná nad Nisou, Janov nad Nisou, Bedřichov u Jablonce nad Nisou, Josefův Důl u Jablonce nad Nisou, Albrechtice v Jizerských horách, Desná III, Polubný, Harrachov, Jizerka, Hejnice, Bílý Potok pod Smrkem. |
| --- | --- |

—

in the district of Liberec, the municipalities of Hrádek nad Nisou, Oldřichov v Hájích, Grabštejn, Václavice u Hrádku nad Nisou, Horní Vítkov, Dolní Vítkov, Bílý Kostel nad Nisou, Dolní Chrastava, Horní Chrastava, Chrastava I, Nová Ves u Chrastavy, Mlýnice, Albrechtice u Frýdlantu, Kristiánov, Heřmanice u Frýdlantu, Dětřichov u Frýdlantu, Mníšek u Liberce, Oldřichov na Hranicích, Machnín, Svárov u Liberce, Desná I, Krásná Studánka, Stráž nad Nisou, Fojtka, Radčice u Krásné Studánky, Kateřinky u Liberce, Staré Pavlovice, Nové Pavlovice, Růžodol I, Františkov u Liberce, Liberec, Ruprechtice, Rudolfov, Horní Růžodol, Rochlice u Liberce, Starý Harcov, Vratislavice nad Nisou, Kunratice u Liberce, Proseč nad Nisou, Lukášov, Rýnovice, Jablonec nad Nisou, Jablonecké Paseky, Jindřichov nad Nisou, Mšeno nad Nisou, Lučany nad Nisou, Smržovka, Tanvald, Jiřetín pod Bukovou, Dolní Maxov, Antonínov, Horní Maxov, Karlov u Josefova Dolu, Loučná nad Nisou, Hraničná nad Nisou, Janov nad Nisou, Bedřichov u Jablonce nad Nisou, Josefův Důl u Jablonce nad Nisou, Albrechtice v Jizerských horách, Desná III, Polubný, Harrachov, Jizerka, Hejnice, Bílý Potok pod Smrkem.

II OSA

1.   Bulgaria

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Bulgariassa:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Vratza. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza.

2.   Saksa

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Saksassa:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum,

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Jacobsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| — | Gemeinde Langewahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl,

| — | Gemeinde Berkenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36,

| — | Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern,

| — | Gemeinde Guben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben,

| — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow südlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow südlich der BAB 15,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack,

| — | Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Gemeinde Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Wiesengrund, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund,

| — | Gemeinde Spremberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg,

| — | Gemeinde Welzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Welzow,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree,

| — | Gemeinde Drebkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drebkau,

| — | Kreisfreie Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB 15,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| — | Gemeinde Neuhardenberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow,

| — | Gemeinde Seelow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe,

| — | Gemeinde Lietzen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| — | Gemeinde Zeschdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof” dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben” weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof”, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben” nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof” dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben” weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof”, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben” nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen,

| — | Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35,

| — | Gemeinde Oderaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167,

| — | Gemeinde Neulewin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin,

| — | Gemeinde Neutrebbin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zechin,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Lunow-Stolzenhagen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Lunow-Stolzenhagen,

| — | Gemeinde Parsteinsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parsteinsee,

| — | Gemeinde Oderberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderberg,

| — | Gemeinde Liepe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liepe,

| — | Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167),

| — | Gemeinde Niederfinow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederfinow,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200,

| — | Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2,

| — | Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2,

| — | Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2,

| — | Gemeinde Berkholz-Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkholz-Meyenburg,

| — | Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2,

| — | Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und der B2 bis Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und der B2 bis Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend,

| — | Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Mescherin, der Gemarkung Neurochlitz östlich der B2 und der Gemarkung Rosow nördlich der K 7311, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Mescherin, der Gemarkung Neurochlitz östlich der B2 und der Gemarkung Rosow nördlich der K 7311,

| — | Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow,

| — | Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| — | Gemeinde Berge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berge,

| — | Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow,

| — | Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:






  — | Gemeinde Vetschau mit den Gemarkungen Wüstenhain und Laasow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Vetschau mit den Gemarkungen Wüstenhain und Laasow,

| — | Gemeinde Altdöbern mit den Gemarkungen Reddern, Ranzow, Pritzen, Altdöbern östlich der Bahnstrecke Altdöbern –Großräschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altdöbern mit den Gemarkungen Reddern, Ranzow, Pritzen, Altdöbern östlich der Bahnstrecke Altdöbern –Großräschen,

| — | Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Woschkow, Dörrwalde, Allmosen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Woschkow, Dörrwalde, Allmosen,

| — | Gemeinde Neu-Seeland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu-Seeland,

| — | Gemeinde Neupetershain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neupetershain,

| — | Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkungen Peickwitz, Sedlitz, Kleinkoschen, Großkoschen und Hosena, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkungen Peickwitz, Sedlitz, Kleinkoschen, Großkoschen und Hosena,

| — | Gemeinde Hohenbocka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenbocka,

| — | Gemeinde Grünewald, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünewald,

| — | Gemeinde Hermsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hermsdorf,

| — | Gemeinde Kroppen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kroppen,

| — | Gemeinde Ortrand, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ortrand,

| — | Gemeinde Großkmehlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großkmehlen,

| — | Gemeinde Lindenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindenau,

| — | Gemeinde Frauendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Frauendorf,

| — | Gemeinde Ruhland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhland,

| — | Gemeinde Guteborn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guteborn

| — | Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen, |
| --- | --- |

—

Landkreis Bautzen,

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6,

| — | Landkreis Görlitz, |
| --- | --- |

—

Landkreis Görlitz,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe,

| — | Gemeinde Ebersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ebersbach,

| — | Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Klipphausen östlich der S177, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen östlich der S177,

| — | Gemeinde Lampertswalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lampertswalde,

| — | Gemeinde Moritzburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Moritzburg,

| — | Gemeinde Niederau östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau östlich der B101,

| — | Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Priestewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priestewitz,

| — | Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönfeld,

| — | Gemeinde Stadt Coswig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Coswig,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Stadt Großenhain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großenhain,

| — | Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe,

| — | Gemeinde Stadt Radebeul, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radebeul,

| — | Gemeinde Stadt Radeburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeburg,

| — | Gemeinde Thiendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Thiendorf,

| — | Gemeinde Weinböhla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weinböhla,

| — | Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:






  — | Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West,

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow,

| — | Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim),

| — | Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: Dambeck (bei Ludwigslust), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: Dambeck (bei Ludwigslust),

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin,

| — | Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf

| — | Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems,

| — | Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl,

| — | Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen,

| — | Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin,

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg,

| — | Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck,

| — | Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow,

| — | Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate,

| — | Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle,

| — | Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf,

| — | Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow,

| — | Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow,

| — | Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe,

| — | Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf,

| — | Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow.

3.   Viro

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Virossa:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Latvia

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Latviassa:

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Augšdaugavas novads, |
| --- | --- |

—

Augšdaugavas novads,

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Valmieras novads, |
| --- | --- |

—

Valmieras novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Daugavpils valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jelgavas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība.

5.   Liettua

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Liettuassa:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Unkari

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Unkarissa:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Puola

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Puolassa:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | część powiatu gołdapskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gołdapskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | część powiatu oleckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu oleckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu giżyckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu giżyckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | powiat lidzbarski, |
| --- | --- |

—

powiat lidzbarski,

| — | gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | część powiatu węgorzewskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgorzewskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat olsztyński, |
| --- | --- |

—

powiat olsztyński,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

| — | powiat nidzicki, |
| --- | --- |

—

powiat nidzicki,

| — | część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu nowomiejskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu nowomiejskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu iławskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu iławskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu działdowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu działdowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski, |
| --- | --- |

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | powiat siemiatycki, |
| --- | --- |

—

powiat siemiatycki,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | powiat zwoleński, |
| --- | --- |

—

powiat zwoleński,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | powiat lipski, |
| --- | --- |

—

powiat lipski,

| — | powiat radomski |
| --- | --- |

—

powiat radomski

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | powiat szydłowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat szydłowiecki,

| — | gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim,

| — | gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim,

| — | powiat garwoliński, |
| --- | --- |

—

powiat garwoliński,

| — | gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim,

| — | część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim,

| — | gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | powiat janowski, |
| --- | --- |

—

powiat janowski,

| — | powiat puławski, |
| --- | --- |

—

powiat puławski,

| — | powiat rycki, |
| --- | --- |

—

powiat rycki,

| — | powiat łukowski, |
| --- | --- |

—

powiat łukowski,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | powiat lubartowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubartowski,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | powiat biłgorajski, |
| --- | --- |

—

powiat biłgorajski,

| — | powiat hrubieszowski, |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski,

| — | powiat krasnostawski, |
| --- | --- |

—

powiat krasnostawski,

| — | powiat chełmski, |
| --- | --- |

—

powiat chełmski,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat kraśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | powiat zamojski, |
| --- | --- |

—

powiat zamojski,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat stalowowolski, |
| --- | --- |

—

powiat stalowowolski,

| — | powiat lubaczowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubaczowski,

| — | gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | część powiatu jarosławskiego niewymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu jarosławskiego niewymieniona w części I załącznika I,

| — | gmina Kamień w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kamień w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | powiat leżajski, |
| --- | --- |

—

powiat leżajski,

| — | powiat niżański, |
| --- | --- |

—

powiat niżański,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim,

| — | gmina Ostrów, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, |
| --- | --- |

—

gmina Ostrów, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4,

| — | część gminy Czarna położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Czarna położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| — | powiat mielecki, |
| --- | --- |

—

powiat mielecki,

w województwie małopolskim:

| — | gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim, |
| --- | --- |

—

gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim,

| — | gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim, |
| --- | --- |

—

gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim,

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gmina Prabuty w powiecie kwidzyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Prabuty w powiecie kwidzyńskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim,

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Małomice Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Małomice Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim,

| — | powiat krośnieński, |
| --- | --- |

—

powiat krośnieński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | powiat sulęciński, |
| --- | --- |

—

powiat sulęciński,

| — | powiat międzyrzecki, |
| --- | --- |

—

powiat międzyrzecki,

| — | powiat świebodziński, |
| --- | --- |

—

powiat świebodziński,

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | część powiatu polkowickiego niewymieniona w częsci III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu polkowickiego niewymieniona w częsci III załącznika I,

| — | część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gmina Jeżów Sudecki w powiecie karkonoskim, |
| --- | --- |

—

gmina Jeżów Sudecki w powiecie karkonoskim,

| — | gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim,

| — | gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim,

| — | gmina Wądroże Wielkie, część gminy Męcinka położona na północ od drogi nr 363 w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wądroże Wielkie, część gminy Męcinka położona na północ od drogi nr 363 w powiecie jaworskim,

| — | gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim,

| — | gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim,

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat miejski Wrocław, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wrocław,

| — | gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | gminy Jelcz – Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jelcz – Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Bierutów, Dziadowa Kłoda, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Bierutów, Dziadowa Kłoda, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | powiat bolesławiecki, |
| --- | --- |

—

powiat bolesławiecki,

| — | powiat milicki, |
| --- | --- |

—

powiat milicki,

| — | powiat górowski, |
| --- | --- |

—

powiat górowski,

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | powiat lwówecki, |
| --- | --- |

—

powiat lwówecki,

| — | gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów – Gorce, miasto Jedlina – Zdrój, miasto Szczawno – Zdrój w powiecie wałbrzyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów – Gorce, miasto Jedlina – Zdrój, miasto Szczawno – Zdrój w powiecie wałbrzyskim,

| — | powiat miejski Wałbrzych, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wałbrzych,

| — | gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

| — | gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | powiat międzychodzki, |
| --- | --- |

—

powiat międzychodzki,

| — | powiat nowotomyski, |
| --- | --- |

—

powiat nowotomyski,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo – ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo – ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, Murowana Goślina w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, Murowana Goślina w powiecie poznańskim,

| — | powiat rawicki, |
| --- | --- |

—

powiat rawicki,

| — | część powiatu szamotulskiego niewymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu szamotulskiego niewymieniona w części I załącznika I,

| — | część powiatu gostyńskiego niewymieniona w części I i III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gostyńskiego niewymieniona w części I i III załącznika I,

| — | gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Kołbaskowo w powiecie polickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kołbaskowo w powiecie polickim,

w województwie opolskim:

| — | gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim,

| — | gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim,

| — | część powiatu namysłowskiego niewymieniona w części I załącznika I. |
| --- | --- |

—

część powiatu namysłowskiego niewymieniona w części I załącznika I.

8.   Slovakia

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Slovakiassa:

| — | the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš, |
| --- | --- |

—

in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Prešov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár, |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár,

| — | the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | the whole district of Žarnovica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Žarnovica,

| — | in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora, |
| --- | --- |

—

in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora,

| — | the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | the whole district of Liptovsky Mikuláš, |
| --- | --- |

—

the whole district of Liptovsky Mikuláš,

| — | the whole district of Trebišov’ |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov’

| — | in the district of Zlaté Moravce, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Zlaté Moravce, the whole municipalities not included in part I,

| — | in the district of Levice the municipality of Kozárovce. |
| --- | --- |

—

in the district of Levice the municipality of Kozárovce.

9.   Italia

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Italiassa:

Piedmont Region:

| — | in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D’orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant’Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D’orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D’orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, Spigno Monferrato, Montechiaro d’Acqui, Castelletto d’Erro, Ponti, Denice, Pozzolo Formigaro, |
| --- | --- |

—

in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D’orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant’Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D’orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D’orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, Spigno Monferrato, Montechiaro d’Acqui, Castelletto d’Erro, Ponti, Denice, Pozzolo Formigaro,

| — | in the province of Asti, the municipality of Mombaldone, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipality of Mombaldone,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant’Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia, |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant’Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia,

| — | in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello, Mioglia, |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello, Mioglia,

Lazio Region:

| — | the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit ”ASL RM1”, |
| --- | --- |

—

the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit ”ASL RM1”,

Sardinia Region:

| — | In South Sardinia Province the Municipalities of Escolca, Esterzili, Genoni, Gesturi, Isili, Nuragus, Nurallao, Nurri, Sadali, Serri, Seui, Seulo, Villanova Tulo, |
| --- | --- |

—

In South Sardinia Province the Municipalities of Escolca, Esterzili, Genoni, Gesturi, Isili, Nuragus, Nurallao, Nurri, Sadali, Serri, Seui, Seulo, Villanova Tulo,

| — | In Nuoro Province the Municipalities of Atzara, Austis, Bari Sardo, Bitti, Bolotana, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Cardedu, Dorgali, Elini, Fonni, Gadoni, Gairo, Girasole, Ilbono, Jerzu, Lanusei, Lei, Loceri, Lodè, Lodine, Lotzorai, Lula, Macomer a ovest della Strada Statale 131, Meana Sardo, Nuoro, Oliena, Onani, Orune, Osidda, Osini, Ovodda, Silanus, Sorgono, Teti, Tiana, Torpè, Tortolì, Ulassai, Ussassai, |
| --- | --- |

—

In Nuoro Province the Municipalities of Atzara, Austis, Bari Sardo, Bitti, Bolotana, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Cardedu, Dorgali, Elini, Fonni, Gadoni, Gairo, Girasole, Ilbono, Jerzu, Lanusei, Lei, Loceri, Lodè, Lodine, Lotzorai, Lula, Macomer a ovest della Strada Statale 131, Meana Sardo, Nuoro, Oliena, Onani, Orune, Osidda, Osini, Ovodda, Silanus, Sorgono, Teti, Tiana, Torpè, Tortolì, Ulassai, Ussassai,

| — | In Oristano Province the Municipalities of Laconi, Nughedu Santa Vittoria, Sorradile, |
| --- | --- |

—

In Oristano Province the Municipalities of Laconi, Nughedu Santa Vittoria, Sorradile,

| — | In Sassari Province the Municipalities of Alà dei Sardi, Anela, Benetutti, Bono, Bonorva East of SS 131, Bottidda, Buddusò, Budoni, Bultei, Burgos, Esporlatu, Illorai, Ittireddu, Mores a sud della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Nughedu di San Nicolò, Nule, Olbia Isola Amministrativa (Berchiddeddu), Oschiri a sud della E 840, Ozieri a sud della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Padru, Pattada, San Teodoro. |
| --- | --- |

—

In Sassari Province the Municipalities of Alà dei Sardi, Anela, Benetutti, Bono, Bonorva East of SS 131, Bottidda, Buddusò, Budoni, Bultei, Burgos, Esporlatu, Illorai, Ittireddu, Mores a sud della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Nughedu di San Nicolò, Nule, Olbia Isola Amministrativa (Berchiddeddu), Oschiri a sud della E 840, Ozieri a sud della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Padru, Pattada, San Teodoro.

10.   Tšekki

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Tšekissä:

Region of Liberec:

| — | in the district of Liberec, the municipalities of Arnoltice u Bulovky, Hajniště pod Smrkem, Nové Město pod Smrkem, Dětřichovec, Bulovka, Horní Řasnice, Dolní Pertoltice, Krásný Les u Frýdlantu, Jindřichovice pod Smrkem, Horní Pertoltice, Dolní Řasnice, Raspenava, Dolní Oldřiš, Ludvíkov pod Smrkem, Lázně Libverda, Háj u Habartic, Habartice u Frýdlantu, Kunratice u Frýdlantu, Víska u Frýdlantu, Poustka u Frýdlantu, Višňová u Frýdlantu, Předlánce, Černousy, Boleslav, Ves, Andělka, Frýdlant, Srbská. |
| --- | --- |

—

in the district of Liberec, the municipalities of Arnoltice u Bulovky, Hajniště pod Smrkem, Nové Město pod Smrkem, Dětřichovec, Bulovka, Horní Řasnice, Dolní Pertoltice, Krásný Les u Frýdlantu, Jindřichovice pod Smrkem, Horní Pertoltice, Dolní Řasnice, Raspenava, Dolní Oldřiš, Ludvíkov pod Smrkem, Lázně Libverda, Háj u Habartic, Habartice u Frýdlantu, Kunratice u Frýdlantu, Víska u Frýdlantu, Poustka u Frýdlantu, Višňová u Frýdlantu, Předlánce, Černousy, Boleslav, Ves, Andělka, Frýdlant, Srbská.

III OSA

1.   Bulgaria

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet III Bulgariassa:

| — | in Blagoevgrad region:






  — | the whole municipality of Sandanski |
| --- | --- | --- |

—

in Blagoevgrad region:

—

the whole municipality of Sandanski

| — | the whole municipality of Strumyani |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strumyani

| — | the whole municipality of Petrich, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Petrich,

| — | the Pazardzhik region:






  — | the whole municipality of Pazardzhik, |
| --- | --- | --- |

—

the Pazardzhik region:

—

the whole municipality of Pazardzhik,

| — | the whole municipality of Panagyurishte, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Panagyurishte,

| — | the whole municipality of Lesichevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lesichevo,

| — | the whole municipality of Septemvri, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Septemvri,

| — | the whole municipality of Strelcha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strelcha,

| — | in Plovdiv region






  — | the whole municipality of Hisar, |
| --- | --- | --- |

—

in Plovdiv region

—

the whole municipality of Hisar,

| — | the whole municipality of Suedinenie, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suedinenie,

| — | the whole municipality of Maritsa |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Maritsa

| — | the whole municipality of Rodopi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Rodopi,

| — | the whole municipality of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Plovdiv,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik.

2.   Italia

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet III Italiassa:

Sardinia Region:

| — | in Nuoro Province the Municipalities of Aritzo, Arzana, Baunei, Belvi, Desulo, Gavoi, Mamoiada, Ollolai, Olzai, Oniferi, Orani, Orgosolo, Orotelli, Ottana, Sarule, Talana, Tonara, Triei, Urzulei, Villagrande Strisaili. |
| --- | --- |

—

in Nuoro Province the Municipalities of Aritzo, Arzana, Baunei, Belvi, Desulo, Gavoi, Mamoiada, Ollolai, Olzai, Oniferi, Orani, Orgosolo, Orotelli, Ottana, Sarule, Talana, Tonara, Triei, Urzulei, Villagrande Strisaili.

3.   Latvia

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet III Latviassa:

| — | Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta.

4.   Liettua

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet III Liettuassa:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos.

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos.

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija. |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija.

5.   Puola

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet III Puolassa:

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Banie, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Banie, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gmina Rybno, część gminy Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Płośnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Burkat – Skurpie – Rutkowice – Płośnica – Turza Mała – Koty, część gminy Lidzbark położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 541 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 544 w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rybno, część gminy Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Płośnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Burkat – Skurpie – Rutkowice – Płośnica – Turza Mała – Koty, część gminy Lidzbark położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 541 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 544 w powiecie działdowskim,

| — | część gminy Grodziczno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 w powiecie nowomiejskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Grodziczno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 w powiecie nowomiejskim,

| — | część gminy Lubawa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 537 biegnącą od wschodniej graniczy gminy do skrzyżowana z drogą nr 541, a następnie na wschód od liini wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 537 do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Lubawa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 537 biegnącą od wschodniej graniczy gminy do skrzyżowana z drogą nr 541, a następnie na wschód od liini wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 537 do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| — | gmina Dąbrówno, część gminy Grunwald położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 537 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Stębark, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Stębark do południowej granicy gminy i łączącej miejscowości Stębark – Łodwigowo w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Dąbrówno, część gminy Grunwald położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 537 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Stębark, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Stębark do południowej granicy gminy i łączącej miejscowości Stębark – Łodwigowo w powiecie ostródzkim,

| — | gmina Banie Mazurskie, część gminy Gołdap położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę bignącą od zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Pietraszki – Grygieliszki – Łobody – Bałupiany – Piękne Łąki do skrzyżowania z drogą nr 65, następnie od tego skrzyżowania na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 650 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 65 do miejscowości Wronki Wielkie i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wronki Wielkie – Suczki – Pietrasze – Kamionki – Wilkasy biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie gołdapskim, |
| --- | --- |

—

gmina Banie Mazurskie, część gminy Gołdap położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę bignącą od zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Pietraszki – Grygieliszki – Łobody – Bałupiany – Piękne Łąki do skrzyżowania z drogą nr 65, następnie od tego skrzyżowania na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 650 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 65 do miejscowości Wronki Wielkie i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wronki Wielkie – Suczki – Pietrasze – Kamionki – Wilkasy biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie gołdapskim,

| — | część gminy Pozdezdrze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Stręgiel – Gębałka – Kuty – Jakunówko – Jasieniec, część gminy Budry położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Skalisze – Budzewo – Budry – Brzozówko w powiecie węgorzewskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Pozdezdrze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Stręgiel – Gębałka – Kuty – Jakunówko – Jasieniec, część gminy Budry położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Skalisze – Budzewo – Budry – Brzozówko w powiecie węgorzewskim,

| — | część gminy Kruklanki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Jasieniec – Jeziorowskie – Podleśne w powiecie giżyckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kruklanki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Jasieniec – Jeziorowskie – Podleśne w powiecie giżyckim,

| — | część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Wierzbianki – Czerwony Dwór – Mazury w powiecie oleckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Wierzbianki – Czerwony Dwór – Mazury w powiecie oleckim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Niegosławice, Szprotawa w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Niegosławice, Szprotawa w powiecie żagańskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim,

| — | część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a następnie na zachód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a następnie na zachód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| — | część gminy Gostyń położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gostyń położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie gostyńskim,

| — | część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim |
| --- | --- |

—

część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim

| — | gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim,

| — | część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice – Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice – Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | część gminy Chocianów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Żabice, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Żabice – Trzebnice – Chocianowiec – Chocianów – Pasternik biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Chocianów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Żabice, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Żabice – Trzebnice – Chocianowiec – Chocianów – Pasternik biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie polkowickim,

| — | gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim,

| — | powiat miejski Legnica, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Legnica,

| — | część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gminy Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| — | powiat miejski Kielce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kielce,

| — | gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny – Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny – Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim,

| — | gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim. |
| --- | --- |

—

gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim.

6.   Romania

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet III Romaniassa:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

7.   Slovakia

Seuraavat rajoitusvyöhykkeet III Slovakiassa:

| — | The whole district of Vranov and Topľou, |
| --- | --- |

—

The whole district of Vranov and Topľou,

| — | In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa, |
| --- | --- |

—

In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa,

| — | In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany, |
| --- | --- |

—

In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany,

| — | In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava, |
| --- | --- |

—

In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava,

| — | In the district Of Sabinov: Daletice, |
| --- | --- |

—

In the district Of Sabinov: Daletice,

| — | In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany, |
| --- | --- |

—

In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce, |
| --- | --- |

—

In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce,

| — | In the district of Svidník: Pstruša, |
| --- | --- |

—

In the district of Svidník: Pstruša,

| — | In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec, |
| --- | --- |

—

In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec,

| — | In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica, |
| --- | --- |

—

In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica,

| — | The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II. |
| --- | --- |

—

The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II.

---

PÄÄTÖKSET

| 23.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 330/186 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 330/186

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2022/2569,

annettu 14 päivänä marraskuuta 2022,

luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen osapuolten konferenssin 19. kokouksessa (CITES CoP 19) (Panamá, Panama, 14–25 päivänä marraskuuta 2022) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta sekä lajin sisällyttämisestä CITES-yleissopimuksen liitteeseen III

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unioni liittyi luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevaan yleissopimukseen (CITES) (1)6 päivänä maaliskuuta 2015 tehdyllä neuvoston päätöksellä (EU) 2015/451 (2); yleissopimus tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1975. CITES on pantu unionissa täytäntöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 338/97 (3). |
| --- | --- |

(1)

Unioni liittyi luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevaan yleissopimukseen (CITES) (1)6 päivänä maaliskuuta 2015 tehdyllä neuvoston päätöksellä (EU) 2015/451 (2); yleissopimus tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1975. CITES on pantu unionissa täytäntöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 338/97 (3).

| (2) | CITES XI artiklan 3 kohdan nojalla sopimuspuolten konferenssi voi muun muassa tehdä päätöksiä, joilla muutetaan CITESin liitteitä. |
| --- | --- |

(2)

CITES XI artiklan 3 kohdan nojalla sopimuspuolten konferenssi voi muun muassa tehdä päätöksiä, joilla muutetaan CITESin liitteitä.

| (3) | CITES XVI artiklan mukaan jokainen CITESin osapuoli voi toimittaa CITES-sihteeristölle luettelon CITESin liitteeseen III sisällytettävistä lajeista, joiden kyseinen osapuoli katsoo kuuluvan sen lainkäyttövaltaan kuuluvan sääntelyn piiriin, tarkoituksena hyödyntämisen estäminen tai rajoittaminen, ja joiden kaupan sääntely edellyttää muiden osapuolten yhteistyötä. |
| --- | --- |

(3)

CITES XVI artiklan mukaan jokainen CITESin osapuoli voi toimittaa CITES-sihteeristölle luettelon CITESin liitteeseen III sisällytettävistä lajeista, joiden kyseinen osapuoli katsoo kuuluvan sen lainkäyttövaltaan kuuluvan sääntelyn piiriin, tarkoituksena hyödyntämisen estäminen tai rajoittaminen, ja joiden kaupan sääntely edellyttää muiden osapuolten yhteistyötä.

| (4) | Sopimuspuolten konferenssin on määrä 14 päivästä25 päivään marraskuuta 2022 pidettävässä 19. kokouksessaan (CITES CoP 19) tehdä päätökset 52 ehdotuksesta, jotka koskevat CITESin liitteiden muuttamista, ja ratkaista useita muita CITESin täytäntöönpanoon ja tulkintaan liittyviä kysymyksiä. |
| --- | --- |

(4)

Sopimuspuolten konferenssin on määrä 14 päivästä25 päivään marraskuuta 2022 pidettävässä 19. kokouksessaan (CITES CoP 19) tehdä päätökset 52 ehdotuksesta, jotka koskevat CITESin liitteiden muuttamista, ja ratkaista useita muita CITESin täytäntöönpanoon ja tulkintaan liittyviä kysymyksiä.

| (5) | On aiheellista vahvistaa CITES CoP 19 -kokouksessa unionin puolesta otettava kanta, koska CITESin liitteiden muutokset ovat unionia sitovia ja jotkin osapuolten konferenssin muista päätöksistä voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin oikeuden sisältöön, erityisesti komission asetukseen (EY) N:o 865/2006 (4) ja komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 792/2012 (5). |
| --- | --- |

(5)

On aiheellista vahvistaa CITES CoP 19 -kokouksessa unionin puolesta otettava kanta, koska CITESin liitteiden muutokset ovat unionia sitovia ja jotkin osapuolten konferenssin muista päätöksistä voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin oikeuden sisältöön, erityisesti komission asetukseen (EY) N:o 865/2006 (4) ja komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 792/2012 (5).

| (6) | Ehdotettu unionin kanta sopimuspuolten konferenssissa esitettäviin ehdotuksiin perustuu ehdotusten asiasisällön asiantuntija-analyysiin, jossa on parhaan käytettävissä olevan tieteellisen näytön pohjalta otettu huomioon CITESin määräykset sekä ehdotusten johdonmukaisuus asiaan liittyvien unionin sääntöjen ja politiikan kanssa, |
| --- | --- |

(6)

Ehdotettu unionin kanta sopimuspuolten konferenssissa esitettäviin ehdotuksiin perustuu ehdotusten asiasisällön asiantuntija-analyysiin, jossa on parhaan käytettävissä olevan tieteellisen näytön pohjalta otettu huomioon CITESin määräykset sekä ehdotusten johdonmukaisuus asiaan liittyvien unionin sääntöjen ja politiikan kanssa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen osapuolten konferenssin 19. kokouksessa (CITES CoP 19) unionin puolesta otettava kanta unionin toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta esitetään tämän päätöksen liitteissä I ja II.

2 artikla

Jos tämän päätöksen hyväksymisen jälkeen ja ennen CITES CoP19 -kokousta tai sen aikana esitettävät uudet tieteelliset tai tekniset tiedot todennäköisesti vaikuttavat 1 artiklassa tarkoitettuun kantaan tai jos kokouksessa tehdään tarkistettuja tai uusia ehdotuksia sellaisista asioista, joista ei vielä ole unionin kantaa, unionin kantaa tarkistetaan koordinoidusti paikan päällä, ennen kuin osapuolten konferenssi päättää kyseisistä ehdotuksista. Tällöin unionin kannan on oltava yhdenmukainen tämän päätöksen liitteissä vahvistettujen periaatteiden kanssa.

3 artikla

Unioni toimittaa ehdotuksen tämän päätöksen liitteessä II a lueteltujen lajien sisällyttämisestä CITES-yleissopimuksen liitteeseen III.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  EUVL L 75, 19.3.2015, s. 4.

1

(2)  Neuvoston päätös (EU) 2015/451, annettu 6 päivänä maaliskuuta 2015, Euroopan unionin liittymisestä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevaan yleissopimukseen (CITES) (EUVL L 75, 19.3.2015, s. 1).

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 338/97, annettu 9 päivänä joulukuuta 1996, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä (EYVL L 61, 3.3.1997, s. 1).

3

(4)  Komission asetus (EY) N:o 865/2006, annettu 4 päivänä toukokuuta 2006, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 166, 19.6.2006, s. 1).

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 792/2012, annettu 23 päivänä elokuuta 2012, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 338/97 säädettyjen lupien, todistusten ja muiden asiakirjojen mallia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja komission asetuksen (EY) N:o 865/2006 muuttamisesta (EUVL L 242, 7.9.2012, s. 13).

5

---

LIITE I

Luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) osapuolten konferenssin 19. kokoukselle tehtyjä keskeisiä ehdotuksia koskeva unionin kanta (Panamá, Panama, 14.–25. marraskuuta 2022)

A.   YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

| 1. | Unioni katsoo, että luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskeva yleissopimus, jäljempänä ’yleissopimus’ tai ’CITES-yleissopimus’, on keskeinen kansainvälinen yleissopimus, jonka tavoitteena on luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen sekä luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjunta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Unionin olisi hyväksyttävä osapuolikonferenssin 19. kokousta varten kunnianhimoinen kanta asiaan liittyvien unionin politiikkojen ja kansainvälisten sitoumusten mukaisesti. Niistä mainittakoon erityisesti kestävän kehityksen tavoitteen 15 mukaiset luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevat tavoitteet, biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen CoP15-kokousta koskeva unionin kanta (1) vuoden 2020 jälkeisestä maailmanlaajuisesta biodiversiteettikehyksestä, CITES-yleissopimuksen strateginen visio ja luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjuntaa koskeva YK:n yleiskokouksen päätöslauselma 75/311. Unionin kannan olisi myös edistettävä niiden tavoitteiden saavuttamista, jotka asetetaan unionin tasolla vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumista koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa, kaupankäynnin ja kestävän kehityksen edistämistä koskevassa EU:n lähestymistavassa sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Unionin olisi painotettava osapuolikonferenssin 19. kokouksessa ensisijaisesti seuraavia tavoitteita:






  • | käytetään CITES-välineitä mahdollisimman tehokkaasti sellaisten uhanalaisten eläin- ja kasvilajien kansainvälisen kaupan sääntelyyn, joihin kohdistuvan kaupan määrä on kestämätön, noudattaen tieteeseen perustuvaa lähestymistapaa, ja |
| --- | --- | --- |

3.

•

käytetään CITES-välineitä mahdollisimman tehokkaasti sellaisten uhanalaisten eläin- ja kasvilajien kansainvälisen kaupan sääntelyyn, joihin kohdistuvan kaupan määrä on kestämätön, noudattaen tieteeseen perustuvaa lähestymistapaa, ja

| • | vahvistetaan luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseen tähtääviä kansainvälisen yhteisön toimia. |
| --- | --- |

•

vahvistetaan luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseen tähtääviä kansainvälisen yhteisön toimia.

| 3 a. | Unionin olisi varmistettava osapuolikonferenssin 19. kokouksessa, että Euroopan unionin asemaa ja oikeuksia yleissopimuksen osapuolena kunnioitetaan kaikilta osin. |
| --- | --- |

3 a.

| 4. | Unionin kannassa olisi otettava huomioon, millä tavoin CITES-mekanismeilla voidaan parantaa lajien suojelun tasoa, ja samalla annettava tunnustusta tuloksellisia suojelutoimenpiteitä toteuttaneiden maiden ponnisteluille. Unionin olisi varmistettava, että osapuolikonferenssin 19. kokouksessa tehtävillä päätöksillä maksimoidaan CITES-yleissopimuksen tehokkuus minimoimalla tarpeettomat hallinnolliset rasitteet ja määrittämällä käytännöllisiä, kustannustehokkaita ja toteuttamiskelpoisia ratkaisuja täytäntöönpano- ja seurantaongelmiin. |
| --- | --- |

4.

| 5. | CITES-yleissopimuksen osapuolikonferenssi on sopimuksen hallinnointielin, ja monet osapuolikonferenssin 19. kokouksessa tehdyt päätökset panee täytäntöön osapuolikonferenssin tärkein avustava toimielin, pysyvä komitea. Osapuolikonferenssin 19. kokousta koskevan unionin kannan olisi näin ollen ohjattava myös unionin lähestymistapaa pysyvän komitean 75. ja 76. kokouksissa, jotka pidetään välittömästi ennen osapuolikonferenssin 19:ttä kokousta ja sen jälkeen. |
| --- | --- |

5.

B.   ERITYISKYSYMYKSET

| 6. | Osapuolikonferenssin 19. kokoukselle on tehty 52 ehdotusta CITES-yleissopimuksen liitteiden muuttamiseksi. Näistä unioni on joko pääasiallisena tai yhtenä ehdottajana tehnyt 13 ehdotusta, joiden hyväksymistä unionin olisi luonnollisesti myös tuettava. |
| --- | --- |

6.

| 6 a. | CITES-yleissopimuksen liitteiden muutosehdotuksia koskevan unionin kannan olisi perustuttava asianomaisten lajien suojelun tasoon sekä siihen vaikutukseen, joka kaupalla on tai voi olla kyseisten lajien suojelun tasoon. Luettelointiehdotuksia arvioitaessa olisi sen vuoksi otettava huomioon tärkeimmät ja luotettavimmat tieteelliset lausunnot noudattaen päätöslauselman Conf. 9.24 mukaisesti perusteita, joiden pohjalta liitteitä I ja II muutetaan. |
| --- | --- |

6 a.

| 6 b. | Erityisesti olisi otettava huomioon ehdotuksissa käsiteltävien lajien levinneisyysalueella olevien valtioiden näkemykset. Unioni katsoo myös, että yleissääntönä olisi oltava, että kannatetaan niitä CITES-yleissopimuksen liitteiden muuttamiseksi tehtyjä ehdotuksia, jotka perustuvat CITES-yleissopimuksen eläin- ja kasvikomiteoiden ja pysyvän komitean työhön. Lisäksi olisi otettava huomioon arviot, joita ehdotuksista ovat esittäneet CITES-yleissopimuksen sihteeristö ja Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto / Traffic-verkosto (2) ja kaupallisesti hyödynnettävien merieläinlajien osalta niitä käsittelevä YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO:n asiantuntijapaneeli. |
| --- | --- |

6 b.

| 7. | Kuten 16. kesäkuuta 2022 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2022/982 (3) on sovittu, unioni kannattaa lajien lisäämistä yleissopimuksen liitteisiin seuraavasti:






  — | Physignathus cocincinus (vihervesiagama) liitteeseen II |
| --- | --- | --- |

7.

—

Physignathus cocincinus (vihervesiagama) liitteeseen II

| — | Cuora galbinifrons (indokiinalainen rasiakilpikonna) liitteeseen I |
| --- | --- |

—

Cuora galbinifrons (indokiinalainen rasiakilpikonna) liitteeseen I

| — | Laotriton laoensis (melahäntävesilisko) liitteeseen II siten, että kaupallisiin tarkoituksiin luonnosta otettujen yksilöiden kaupan vientikiintiö on nolla |
| --- | --- |

—

Laotriton laoensis (melahäntävesilisko) liitteeseen II siten, että kaupallisiin tarkoituksiin luonnosta otettujen yksilöiden kaupan vientikiintiö on nolla

| — | Agalychnis lemur (lemurlehtisammakko) liitteeseen II siten, että kaupallisiin tarkoituksiin luonnosta otettujen yksilöiden kaupan vuotuinen vientikiintiö on nolla |
| --- | --- |

—

Agalychnis lemur (lemurlehtisammakko) liitteeseen II siten, että kaupallisiin tarkoituksiin luonnosta otettujen yksilöiden kaupan vuotuinen vientikiintiö on nolla

| — | kaikki Sphyrnidae spp. -lajit (vasarahait), jotka eivät vielä sisälly liitteeseen II, liitteeseen II |
| --- | --- |

—

kaikki Sphyrnidae spp. -lajit (vasarahait), jotka eivät vielä sisälly liitteeseen II, liitteeseen II

| — | Thelenota ananas, T. anax, T. rubralineata (merimakkarat) liitteeseen II |
| --- | --- |

—

Thelenota ananas, T. anax, T. rubralineata (merimakkarat) liitteeseen II

| — | Khaya spp. (mahongit; Afrikan populaatiot) liitteeseen II huomautuksella #17 |
| --- | --- |

—

Khaya spp. (mahongit; Afrikan populaatiot) liitteeseen II huomautuksella #17

| — | Afzelia spp. (mahongit; Afrikan populaatiot) liitteeseen II huomautuksella #17 |
| --- | --- |

—

Afzelia spp. (mahongit; Afrikan populaatiot) liitteeseen II huomautuksella #17

| — | Dipteryx spp. (tonkapuut) liitteeseen II huomautuksella #17 + siemenet |
| --- | --- |

—

Dipteryx spp. (tonkapuut) liitteeseen II huomautuksella #17 + siemenet

| — | Handroanthus spp. (trumpettipuu), Tabebuia spp. ja Roseodendron spp. liitteeseen II huomautuksella #17 |
| --- | --- |

—

Handroanthus spp. (trumpettipuu), Tabebuia spp. ja Roseodendron spp. liitteeseen II huomautuksella #17

| — | Pterocarpus spp. (veripihkapuut; Afrikan populaatiot) liitteeseen II huomautuksella #17 |
| --- | --- |

—

Pterocarpus spp. (veripihkapuut; Afrikan populaatiot) liitteeseen II huomautuksella #17

| — | Rhodiola spp. (ruusujuuret) liitteeseen II huomautuksella #2. |
| --- | --- |

—

Rhodiola spp. (ruusujuuret) liitteeseen II huomautuksella #2.

Unioni on myös päättänyt yhtyä Panaman ehdotukseen lajien Carcharhinidae spp. (tiikerihait) lisäämisestä liitteeseen II ja kannattaa sitä.

| 8. | Unioni toteaa, että CITES-yleissopimuksen täytäntöönpanovalmiuksien parantamiseen on viime vuosina panostettu huomattavasti myös unionin rahoitustuen avulla, ei vähiten merilajien osalta. Unioni tukee parempaa koordinointia CITES-yleissopimuksen ja muiden monenvälisten ympäristösopimusten ja -järjestöjen, kuten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen ja muiden asiaan liittyvien elinten välillä siten, että kaikki tahot toimivat valtuuksiensa rajoissa ja tavoitteena on hallinnon parantaminen ja täydentävyyden lisääminen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Unioni toteaa, että CITES-yleissopimuksessa on yhä enemmän painotettu puulajeja, mikä käy ilmi myös unionin ehdotuksesta lisätä osapuolikonferenssin 19. kokouksessa kolme puulajia CITES-yleissopimuksen liitteessä II olevaan luetteloon. CITES-yleissopimus on tärkeässä asemassa metsien suojelun kannalta, ja unioni tukee entistä vahvempaa ja johdonmukaisempaa toimintaa CITES-yleissopimuksen ja muiden metsiin liittyvien organisaatioiden ja prosessien välillä. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomaan kauppaan liittyviä ehdotuksia koskevan unionin kannan olisi vastattava kattavaa lähestymistapaa, joka EU:lla on laittoman kaupan ehkäisemiseen ja jossa puututaan ongelman syihin, vahvistetaan laitonta kauppaa koskevia oikeudellisia ja toimintapoliittisia puitteita, pannaan voimassa olevat säännöt vaikuttavasti täytäntöön ja edistetään laittoman kaupan vastaisia maailmanlaajuisia kumppanuuksia. Samalla olisi tunnustettava, että kansainvälinen yhteisö on viime vuosina tehnyt merkittävää työtä luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan estämiseksi. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Näiden painopisteiden mukaisesti unioni tukee niiden lajien suojelun parantamista CITES-yleissopimuksen avulla, joita tuodaan EU:hun laittomasti tai kestämättömällä tasolla. Unioni tukee sen vuoksi ehdotuksia liitteisiin tehtävistä muutoksista, jotka koskevat useita unioniin lemmikeiksi tuotavia matelija- ja sammakkoeläinlajeja, erityisesti useita kilpikonnalajeja. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Unionin olisi myös kannustettava tekemään aloitteita, joilla edistetään asiaankuuluvien viranomaisten valmiuksien parantamista, jaetaan tietoja ja parhaita toimintatapoja sekä pyritään parantamaan CITES-yleissopimuksen täytäntöönpanoa ja yhteistyötä alkuperä-, kauttakuljetus- ja kohdemaiden välillä. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Unioni panee tässä yhteydessä merkille ehdotukset, joissa vaaditaan perustamaan erityisrahastoja valittujen osapuolten eduksi. Unioni katsoo, että uusia rahastoja pitäisi perustaa vain asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa siten, että niiden toteutettavuus ja lisäarvo on arvioitu perusteellisesti. Rahoituksen saantia ei pitäisi rajoittaa valittuihin osapuoliin tai osapuolten ryhmiin. |
| --- | --- |

13.

| 13 a. | Useissa CITES CoP19 -kokoukselle esitettävissä ehdotuksissa keskitytään kysymyksiin, jotka liittyvät kestävään käyttöön, elinkeinoihin, alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin. Unionin olisi tuettava tällaisia ehdotuksia siinä määrin kuin ne auttavat varmistamaan, että asiaan liittyviä kysymyksiä käsitellään riittävästi CITES-yleissopimuksessa. Olisi kuitenkin vältettävä sitä, että luodaan uusia prosesseja tai rakenteita, joista aiheutuu merkittäviä kustannuksia tai päällekkäisyyden riski ja joiden hyödyistä ei ole varmuutta. |
| --- | --- |

13 a.

| 14. | Unionin on tärkeää varmistaa, että kaikki päätöslauselmat, huomautukset ja varaumat ymmärretään ja niitä tulkitaan yhdenmukaisesti. Nykyisten sääntöjen myönteisistä vaikutuksista huolimatta on edelleenkin ensisijaisesti puututtava norsujen salametsästykseen ja norsunluun laittomaan kauppaan, sekä varmistettava kestäviä ratkaisuja ihmisille, jotka asuvat norsujen ja yleensäkin luonnonvaraisten lajien läheisyydessä. Sen vuoksi unionin olisi erityisesti edistettävä elävien norsujen kauppaa koskevien sääntöjen selkiyttämistä, varsinkin seuraavien päätöslauselmien osalta: Conf. 11.20 (Rev. CoP18) ja Conf. 10.10 (Rev. CoP18). Unioni ja sen jäsenvaltiot ilmaisivat pysyvän komitean 74. kokouksessa toivovansa, että elävien afrikannorsujen kaupalle perustetaan yhteinen kehys CITES-yleissopimuksen puitteissa avoimen ja luotettavan tieteellisen tarkastelun perusteella. Unionin painopisteenä olisi kaikissa osapuolikonferenssin 19. kokouksen esityslistan norsuihin liittyvissä kohdissa oltava elävien afrikannorsujen kaupan edellytysten yhdenmukaistaminen ja sellaisten toimien edistäminen, joissa puututaan suoraan norsujen ja norsunluun laittoman kaupan ongelmaan. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Unioni toteaa, että osapuolet ovat esittäneet useita norsunluun ja sarvikuonon sarven laillista kauppaa koskevia ehdotuksia. Unioni on tietoinen taloudellisesta rasitteesta, joka liittyy uhanalaisten lajien suojeluun erityisesti luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomalta kaupalta ja mahdollisilta ihmisen ja luonnon välisiltä konflikteilta, ja tukee lajien levinneisyysalueella olevia valtioita tältä osin. Norsunluun ja sarvikuonon sarven kaupallisessa tarkoituksessa tapahtuva kansainvälinen kauppa on nykyään kielletty CITES-yleissopimuksen määräysten nojalla. Unioni katsoo, että norsunluun kaupan uudelleen sallimiseen ei ole edellytyksiä, joten unioni ei CITES-yleissopimuksen osapuolikonferenssin 19. kokouksessa tue ehdotuksia sallia kauppa uudelleen. Laitonta kauppaa edistävien norsunluun ja sarvikuonon sarven sisäisten markkinoiden osalta unionin olisi edelleen tuettava yleissopimuksen soveltamisalan rajoissa oikeasuhteisia, vaikuttavia ja avoimia toimenpiteitä, jotka perustuvat parhaaseen saatavilla olevaan näyttöön. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Unioni on tietoinen siitä, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kansainvälinen kauppa ja luonnon monimuotoisuuden maailmanlaajuinen köyhtyminen voivat aiheuttaa riskin zoonoosien ilmaantumisesta ja leviämisestä. Unioni toteaa myös, että laittoman kaupan ja eläinten puutteellisen hyvinvoinnin välillä on yhteys, mikä lisää tautien leviämisriskiä. CITES-yleissopimuksen olisi tehtävänsä mukaisesti jatkossakin vähennettävä eläinten ja ihmisten terveyteen mahdollisesti kohdistuvia riskejä. Yksikään organisaatio ei kykene yksin ratkaisemaan moninaisia haasteita, jotka voivat johtaa luonnonvaraisiin kasveihin ja eläimiin liittyvien sairauksien puhkeamiseen ja leviämiseen. Unioni katsoo, että yleissopimuksen laillisen kaupan järjestelmän kannustimien avulla – ottaen erityisesti huomioon yleissopimuksen tehtävä, joka on laittoman kaupan estäminen – voidaan osaltaan vähentää zoonoosien leviämisen riskiä. Tästä syystä unionin olisi yhteinen terveys -lähestymistavan mukaisesti kannustettava CITES-osapuolia vahvistamaan aktiivista yhteistyötään muiden hallitusten välisten organisaatioiden kanssa, kuten järjestöjen, joiden toiminta-alaan kuuluvat eläinten tai kansanterveys, kauppa, elintarvikkeet ja kuljetukset. Unioni tukee voimakkaasti Maailman eläintautijärjestön ja CITES-yleissopimuksen välillä uudistettua sitoumusta käsitellä yhdessä eläinten terveyteen ja hyvinvointiin liittyviä kysymyksiä ympäri maailmaa, jotta suojellaan luonnon monimuotoisuutta ja eläimiä. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomaan kauppaan liittyvä kriisi sekä CITES-yleissopimuksen soveltamisalan ulottaminen kattamaan uusia lajeja ja osapuolia on johtanut siihen, että CITES-yleissopimuksen alaan on viime vuosina lisätty uusia toimia ja että CITES-sihteeristön työmäärä on lisääntynyt huomattavasti. Unionin olisi otettava tämä kehitys huomioon, kun se päättää ensisijaisista tavoitteistaan osapuolikonferenssin 19. kokouksessa ja CITES-sihteeristön tulevasta talousarviosta. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  ST 13975/22 (https://www.consilium.europa.eu/media/59787/st13975-en22.pdf).

(2)  Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN) ja Traffic-verkosto ovat erikoistuneet luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppaa koskeviin kysymyksiin. Ne arvioivat CITES-yleissopimuksen liitteiden muuttamista koskevat ehdotukset perusteellisesti ennen kutakin osapuolikonferenssia.

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=uriserv:OJ.L_.2022.167.01.0095,01.FIN

---

LIITE II

Luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) osapuolten konferenssin Panaman pääkaupungissa Panamássa 14.–25. marraskuuta 2022 pidettävälle 19. kokoukselle tehtyjä tiettyjä ehdotuksia koskeva unionin kanta

| + | = puoltava kanta |
| --- | --- |
| – | = vastustava kanta |
| 0 | = avoin kanta, koska kannan muodostamiseen tarvittavia tietoja ei ole ollut saatavilla |
| (+) | = ehdollinen tuki, joka riippuu lisätietojen saamisesta ja/tai ehdotukseen tehtävistä muutoksista |
| (–) | = vastustava kanta, jota harkitaan uudelleen, jos lisänäyttöä esitetään ja/tai ehdotusta muutetaan merkittävästi |

+

= puoltava kanta

–

= vastustava kanta

0

= avoin kanta, koska kannan muodostamiseen tarvittavia tietoja ei ole ollut saatavilla

(+)

= ehdollinen tuki, joka riippuu lisätietojen saamisesta ja/tai ehdotukseen tehtävistä muutoksista

(–)

= vastustava kanta, jota harkitaan uudelleen, jos lisänäyttöä esitetään ja/tai ehdotusta muutetaan merkittävästi

1.   
  Valmisteluasiakirjat

| Nro | Esityslistan kohta | Ehdottaja
   (1) | Huomautukset | Kanta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avajaistilaisuus | | Ei asiakirjaa | |
| Tervetulosanat | | Ei asiakirjaa | |
| Hallinto- ja rahoitusasiat |
| 1. | Kokouksen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan sekä komitean I ja komitean II puheenjohtajien valitseminen | | Ei asiakirjaa
  Ehdokkaat on jo hyväksytty. | |
| 2. | Esityslistan hyväksyminen
  CoP19 Doc. 2 | Sec. | Hyväksytty | + |
| 3. | Työohjelman hyväksyminen
  CoP19 Doc. 3 | Sec. | Hyväksytty | + |
| 4. | Osapuolikonferenssin työjärjestys | | | |
| | 4.1 | Pysyvän komitean (SC) raportti CoP19 Doc. 4.1 | SC | Kannatetaan sääntöön 7 suositeltuja muutoksia. Kannatetaan sääntöön 25.5 ja 25.6 suositeltuja muutoksia. Korostetaan olevan tärkeää, että äänestysjärjestykseen saa tehdä ainoastaan poikkeustapauksissa muutoksia, ja puheenjohtajan on kokouksessa perusteltava ne asianmukaisesti. | + |
| | 4.2 | Sääntöön 26 ehdotettu muutos
  CoP19 Doc. 4.2 | Botswana ja Zimbabwe | Ehdotus hylätään yleissopimuksen XV artiklan vastaisena. Periaate, jonka mukaan jokaisella osapuolella olisi oltava yksi ääni, on perustavanlaatuinen eikä siitä voida neuvotella. Muutos johtaisi erittäin monimutkaisiin neuvotteluihin ennen jokaista äänestystä ja käytännön ongelmiin, koska populaatiot olisi arvioitava mahdollisimman lähellä osapuolikonferenssin kokouksia tilanteen huomioon ottamiseksi. | – |
| 5. | Valtakirjakomitea | | | |
| | 5.1 | Valtakirjakomitean perustaminen | | Ei asiakirjaa | |
| | 5.2 | Valtakirjakomitean raportti | | Ei asiakirjaa | |
| 6. | Tarkkailijoiden hyväksyminen
  CoP19 Doc. 6 | | | |
| 7. | Sihteeristön ja osapuolikonferenssin kokousten hallinto, rahoitus ja talousarvio | | | |
| | 7.1 | Sihteeristön hallinto
  CoP19 Doc. 7.1 | Sec. | | |
| | 7.2 | UNEP:n pääjohtajan raportti hallinnollisista ja muista asioista
  CoP19 Doc. 7.2 | UNEP | | |
| | 7.3 | Vuosia 2020–2022 koskevat rahoituskertomukset
  CoP19 Doc. 7.3 | Sec. | | |
| | 7.4 | Vuosien 2023–2025 talousarvio ja työohjelma
  CoP19 Doc. 7.4 | Sec. | | |
| | 7.5 | Rahoituksen saanti
  CoP19 Doc. 7.5 | SC | Ei kantaa | |
| | 7.6 | Valtuuskuntien tukiohjelma
  CoP19 Doc. 7.6 | Sec. | Hyväksytään sihteeristön ehdotus olla laajentamatta ohjelmaa yleisesti pysyvän komitean ja eläin- ja kasvikomiteoiden kokouksiin, koska tällaiseen laajennettuun ohjelmaan liittyvä hallinnollinen työ lisäisi merkittävästi sihteeristön työtä. Hyväksytään kuitenkin ohjelman ehdotettu rajoitettu laajentaminen vaatimukset täyttäviin osapuoliin, joihin sovelletaan XIII artiklan mukaisia menettelyjä. Kannatetaan ehdotettuja muutoksia päätöslauselmaan Conf. 17.3 ja päätösluonnokseen. | + |
| 8. | Yleissopimuksen kielistrategia
  CoP19 Doc. 8 | Sec. | EU voi tukea vaihtoehtoa 2 ja on valmis keskustelemaan vaihtoehdon 3 tietyistä osista, jos ne rahoitetaan vapaaehtoisilla maksuilla. On otettava huomioon merkittävät talousarvio- ja viivästyskysymykset sekä mahdolliset vaikutukset CITES-yleissopimuksen täytäntöönpanoon ja sen noudattamisen valvontaan asiakirjassa Doc. 8 olevan 12 a kohdan mukaisesti. Kaikkiin osapuolikonferenssin yhteydessä kokoontuviin työryhmiin on kuuluttava kaikkien alueiden edustajia, ei ainoastaan niiden osapuolten edustajia, joiden virallisina kielinä ovat arabia, kiina ja venäjä, koska kaikilla päätöksillä on talousarviovaikutuksia kaikkiin osapuoliin. | (–) |
| Strategiakysymykset |
| 9. | Komiteoiden raportit ja suositukset | | | |
| | 9.1 | Pysyvä komitea | | | |
| | | 9.1.1 | Puheenjohtajan raportti
  CoP19 Doc. 9.1.1 | SC | Merkitään tiedoksi asiakirja ja kannatetaan päätösluonnoksia, mukaan lukien sihteeristön ehdotukset. | + |
| | | 9.1.2 | Uusien alueellisten jäsenten ja alueellisten varajäsenten valinta | | Ei asiakirjaa | |
| | 9.2 | Eläinkomitea | | | |
| | | 9.2.1 | Puheenjohtajan raportti
  CoP19 Doc. 9.2.1 | AC | Merkitään tiedoksi asiakirja ja kannatetaan päätösluonnoksia. | + |
| | | 9.2.2 | Uusien alueellisten jäsenten ja alueellisten varajäsenten valinta | | Ei asiakirjaa | |
| | 9.3 | Kasvikomitea | | | |
| | | 9.3.1 | Puheenjohtajan raportti
  CoP19 Doc. 9.3.1 | PC | Merkitään tiedoksi asiakirja. | |
| | | 9.3.2 | Uusien alueellisten jäsenten ja alueellisten varajäsenten valinta | | Ei asiakirjaa | |
| 10. | CITES-yleissopimuksen strateginen visio

  CoP19 Doc. 10 | SC | Kannatetaan päätöksiä. Indikaattoreja muutetaan ehkä uudelleen sen mukaan, miten vuoden 2020 jälkeinen maailmanlaajuinen biodiversiteettikehys kehittyy. | (+) |
| 11. | Liitteessä I luetellut lajit

  CoP19 Doc. 11 | AC, PC | Kannatetaan ehdotusta edellyttäen, että päätösluonnoksiin tehdään EU:n ehdotuksesta muutamia muutoksia, mutta suhtaudutaan avoimesti keskusteluihin ehdotettuun prosessiin tehtävistä sihteeristön ehdottamista mukautuksista ja muista muutoksista, jos muut osapuolet niitä ehdottavat. | + |
| 12. | Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppaa maailmassa koskeva raportti

  CoP19 Doc. 12 | Etelä-Afrikka | Ajatusta raportista ja kokousten välillä toimivasta työryhmästä kannatetaan yleisesti. Ehdotuksessa on kuitenkin vielä jonkin verran epävarmoja tekijöitä. Tästä syystä ja edellyttäen, että saatavilla on ulkoisia resursseja, ehdotusta voidaan tukea ainoastaan, jos erilaisten päätöksien puitteissa aloitetaan prosessi raportin määrittelemiseksi tarkemmin CoP20-kokouksessa tehtävää päätöksentekoa silmällä pitäen tai jos ehdotusta parannetaan merkittävästi CoP19-kokouksen aikana siten, että raportin sisältö selkiytyy. | (+) |
| 13. | Alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen sitouttaminen
  CoP19 Doc. 13 | SC | Kannatetaan suositusta tehdä asiakirjan liitteeseen 1 sisältyvät tarkistetut päätökset ja kannustetaan tekemään erityisiä ehdotuksia alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen osallistumisesta CITES-yleissopimukseen. | + |
| 14. | Elinkeinot

  CoP19 Doc. 14 | SC | Kannatetaan tarkistettujen päätösten hyväksymistä sekä päätösten 18.37 ja 18.36 poistamista. | + |
| 15. | Mekanismi, joka koskee maaseutuyhteisöjen osallistumista CITES-yleissopimukseen
  CoP19 Doc. 15 | Eswatini, Namibia ja Zimbabwe | Ehdotuksia vastustetaan erillisenä asiakirjana. Aihe on kyllä tärkeä, mutta CITES-yleissopimuksen puitteissa on jo käynnissä kaksi erillistä alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin keskittyvää prosessia (ks. esityslistan kohdat 13 ja 14).
  Kun kyseessä on alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen osallistuminen, ehdottajien olisi tehokkuuden ja johdonmukaisuuden lisäämiseksi yhdenmukaistettava ehdotuksensa esityslistan kohtien 13 ja 14 mukaisten prosessien kanssa. Ehdotus olisi annettava käsiteltäväksi asiaankuuluvalle työryhmälle tai tarvittaessa molemmille työryhmille. | (–) |
| 16. | Valmiuksien kehittäminen

  CoP19 Doc. 16 | SC | Kannatetaan päätöslauselmaluonnosta ja ehdotuksia jatkaa yhdennetyn valmiuksien kehittämiskehyksen käsittelyä. Eräät vähäiset selvennykset saattavat olla tarpeen varsinkin päätöslauselmaluonnoksen 2 b kohdan soveltamisalan selkiyttämiseksi. Kannatetaan sihteeristön ehdottamia muutoksia. | + |
| 17. | Yhteistyö järjestöjen ja monenvälisten ympäristösopimusten kanssa | | | |
| | 17.1 | Yhteistyö muiden luonnon monimuotoisuuteen liittyvien yleissopimusten kanssa
  CoP19 Doc. 17.1 | SC | Kannatetaan, sillä luonnon monimuotoisuuteen liittyvien monenvälisten ympäristösopimusten välistä synergiaa olisi edelleen vahvistettava ja sihteeristön olisi syytä tarkastella tilannetta jatkuvasti. Hyväksytään asiakirjan liitteissä esitetyt tarkistetut ja uudet päätösluonnokset ja kannatetaan kumppanuusstrategiaan tähtäävää työtä. | + |
| | 17.2 | Yhteistyö maailmanlaajuisen kasviensuojelustrategian kanssa
  CoP19 Doc. 17.2 | PC | Kannatetaan uusia päätösluonnoksia, mukaan lukien sihteeristön ehdotus ottaa pysyvä komitea mukaan prosessiin. | + |
| | 17.3 | Yhteistyö biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja

  käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin kanssa
  CoP19 Doc. 17.3 | SC | Kannatetaan asiakirjan liitteeseen I sisältyviä päätösluonnoksia. | + |
| | 17.4 | CITES-yleissopimuksen ja muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemisesta tehdyn yleissopimuksen yhteinen afrikkalaisia petoeläimiä koskeva aloite

  CoP19 Doc. 17.4 | Sec. | Kannatetaan päätösluonnosta, jonka mukaan asiaankuuluvat tiedot on välitettävä eläinkomitealle ja sihteeristölle on vastaavasti annettava tietoja afrikkalaisia petoeläimiä koskevasta aloitteesta, kuten eläinkomitea ja useat tarkkailijajärjestöt ovat ehdottaneet. | + |
| | 17.5 | Luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuvia rikoksia käsittelevä kansainvälinen konsortio
  CoP19 Doc. 17.5 | Sec. | Kannatetaan päätösluonnosten hyväksymistä ja päätöksen 18.3 poistamista | + |
| 18. | Yhdistyneiden kansakuntien Maailman luontopäivä

  CoP19 Doc. 18 | Sec. | Kannatetaan Maailman luontopäivää koskevan päätöksen 18.38 poistamista, koska päätös on pantu täytäntöön. | + |
| 19. | CITES-yleissopimus ja metsät

  CoP19 Doc. 19 | Sec. | Ehdotusta kannatetaan. Ehdotetaan muutoksia synergioiden parantamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi muiden metsiin liittyvien kansainvälisten prosessien ja välineiden kanssa. Ehdotetaan, että pysyvää komiteaa voitaisiin konsultoida tutkimuksen tehtävänmäärityksestä (mahdollisesti puheenjohtajan kautta, jotta prosessi olisi yksinkertaisempi). | (+) |
| 20. | Puulajeja koskeva ohjelma

  CoP19 Doc. 20 | Sec. | Kannatetaan päätösluonnoksia. EU katsoo, että ohjelmalla saadaan aikaan odotetut tulokset, ja kannustaa kaikkia osapuolia jatkamaan työtä ohjelman tulosten pohjalta ja edistämään edelleen CITES-yleissopimuksen täytäntöönpanoa luetteloitujen puulajien osalta. | + |
| 21. | Norsujen kauppaa koskevan tietojärjestelmän (ETIS) tarkistus

  CoP19 Doc. 21 | SC | Useimmat suositukset ovat kannatettavissa, mukaan lukien sihteeristön ehdottamat toimitukselliset muutokset, lukuun ottamatta ETIS-tietojen toimituspäivämäärän muuttamista, joka voisi heikentää prosessia, koska analyysissä käytettyjen tietojen ja CoP-kokoukselle raportoinnin välillä on viive. Vastustetaan sen vuoksi lisäystä liitteessä 1 olevan 4 jakson toiseen kohtaan, mutta kannatetaan ICCWC:n ja ETIS:n välisen yhteistyön vahvistamista ja vuotuisten laitonta kauppaa käsittelevien raporttien tietojen jakamista ETIS:n kanssa.
  Kannatetaan sihteeristön ehdotusta hyväksyä päätösluonnos, joka on osoitettu sihteeristölle ja pysyvälle komitealle selkeiden kriteerien laatimiseksi osapuolten luokittelua varten. | (+) |
| 22. | Norsujen laittoman tappamisen seurantaohjelma (MIKE) ja ETIS-ohjelma

  CoP19 Doc. 22 | SC | Kannatetaan ehdotusta, muun muassa sihteeristön ehdottamaa uutta tekstiä, joka koskee päätöstä 19.BB a). MIKE- ja ETIS-ohjelmien pitkän aikavälin taloudellista elinkelpoisuutta olisi kuitenkin painotettava voimakkaammin. EU suhtautuu avoimesti sihteeristön ehdotukseen sisällyttää päätös 19.AA rahoitusta koskevaan päätökseen ja työohjelmaan kuluilmoituksineen. | + |
| 23. | CITES-yleissopimuksen asema luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kansainväliseen kauppaan liittyvän zoonoosien tulevan leviämisriskin vähentämisessä
  CoP19 Doc. 23 | | | |
| | 23.1 | Pysyvän komitean (SC) raportti
  CoP19 Doc. 23.1 | SC | Kokousten välillä toimivan työryhmän työskentelyyn suhtaudutaan myönteisesti. Kannatetaan ehdotettuja päätöksiä ja muutoksia elävien yksilöiden kuljettamista koskevaan päätöslauselmaan Conf. 10.21 (Rev. CoP16). | + |
| | 23.2 | Yhteinen terveys ja CITES-yleissopimus:
  Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kaupasta ihmisten ja eläinten terveydelle aiheutuvat riskit
  CoP19 Doc. 23.2 | Gabon, Gambia, Liberia, Niger, Nigeria, Norsunluurannikko ja Senegal | Vastustetaan elementtejä, jotka eivät kuulu CITES-yleissopimuksen alaan. Kannatetaan joitakin päätöslauselmaluonnokseen sisältyviä elementtejä, kuten kansainvälisten määritelmien käyttöä ja yhteistyötä eläinlääkintä- ja kansanterveysviranomaisten kanssa, sekä ehdotetaan niiden sisällyttämistä asiakirjassa Doc 23.1 ehdotettuihin päätösluonnoksiin, ei kuitenkaan osana päätöslauselmaan johtavaa prosessia vaan CoP19-kokouksessa hyväksyttyinä päätöksinä. | (–) |
| 24. | COVID19-pandemian vaikutukset yleissopimuksen täytäntöönpanoon
  CoP19 Doc. 24 | Sec. | Kannatetaan sihteeristön ehdottamia suosituksia sen varmistamiseksi, että CITES-kokoukset ja kokousten välinen työskentely voidaan toteuttaa myös poikkeuksellisissa toimintaolosuhteissa. | + |
| 25. | Sukupuolikysymyksiä koskeva toimintasuunnitelma

  CoP19 Doc. 25 | Panama | Kannatetaan sukupuoleen liittyvien kysymysten tutkimista ja tuloksellista ratkaisemista. Kannatetaan ehdotettua päätöslauselmaa, johon on kuitenkin tehtävä lisämuutoksia. Ehdotetaan, että CoP-kokous käynnistäisi kokousten välisen prosessin, jossa pohdittaisiin päätöslauselman täytäntöönpanoa koskevien ohjeiden tarvetta ja sisältöä ja annettaisiin suosituksia pysyvälle komitealle sekä CoP20-kokoukselle. | (+) |
| Yleissopimuksen tulkintaa ja täytäntöönpanoa koskevat asiat |
| Nykyiset päätöslauselmat ja päätökset | | | |
| 26. | Päätöslauselmien uudelleentarkastelu
  CoP19 Doc. 26 | Sec. | Kannatetaan päätöslauselmiin tehtäviä muutoksia ja päätöksen 14.81 poistamista, jos asianomainen muutos päätöslauselmaan Conf. 14.8 (Rev. CoP17) hyväksytään. Olisi yhdenmukaistettava asiakirjassa 32 ehdotetun muutoksen kanssa. | + |
| 27. | Päätösten uudelleentarkastelu
  CoP19 Doc. 27 | | Kannatetaan sihteeristön ehdotuksia. Pidetään parempana, että kohtaa 18.55 ei poisteta, koska täytäntöönpano on kesken. Tarkistetaan, onko kohta 18.193 pantu täytäntöön ennen CoP-kokousta. | + |
| Yleinen määräysten noudattaminen ja noudattamisen valvonta | | | |
| 28. | Yleissopimuksen täytäntöönpanemiseksi annettu kansallinen lainsäädäntö

  CoP19 Doc. 28 | Sec. | Kannatetaan asiakirjan CoP19 Doc. 28 liitteeseen 1 sisältyvien päätösluonnosten hyväksymistä ja ehdotetaan, että päätökseen 19.EE h) lisätään mahdollinen raportointi pysyvän komitean säännöllisille kokouksille. Kannatetaan päätösten 18.62–18.67 poistamista ja sovitaan alustavasta talousarviosta liitteen 2 mukaisesti. | + |
| 29. | CITES-yleissopimuksen noudattamiseen liittyvät asiat | | | |
| | 29.1 | XIII artiklan ja CITES-yleissopimuksen noudattamismenettelyjä koskevan päätöslauselman Conf. 14.3 (Rev. CoP18)
  täytäntöönpano
  CoP19 Doc. 29.1 | Sec. | Merkitään tiedoksi XIII artiklan ja päätöslauselman Conf. 14.3. (Rev. CoP 18) täytäntöönpanoa koskevassa asiakirjassa esitetyt tiedot. Keskustellaan 42 kohdan b alakohdan mukaisesta suosituksesta, jotta voidaan tarvittaessa tukea nopeutettua menettelyä, sekä 42 kohdan c alakohdan mukaisesta suosituksesta, jotta pysyvä komitea voisi esittää mahdollisia parannuksia yleissopimuksen noudattamista koskevaan kysymykseen, ottaen huomioon muut mahdolliset keinot pysyvän komitean asialistan karsimiseksi. | 0 |
| | 29.2 | Isoveltto (Totoaba macdonaldi)
  CoP19 Doc. 29.2 | | | |
| | | 29.2.1 | Sihteeristön raportti
  CoP19 Doc. 29.2.1 | Sec. | Kannatetaan tarkistettujen ja uusien päätösluonnosten hyväksymistä (18.292–18.295, 19.CC ja 19.DD) asiakirjan CoP19 Doc. 29.2.1 liitteessä 3. Kehotetaan Meksikoa toteuttamaan tehokkaita toimenpiteitä kalifornianpyöriäisen suojelemiseksi. Asiakirjat 29.2.1 ja 29.2.2 ovat hyvin samankaltaisia, ja ne olisi yhdistettävä yhdeksi asiakirjaksi mahdollisesti sihteeristön raportin pohjalta. | + |
| | | 29.2.2 | Päätökset, jotka on uudistettu ja saatettu ajan tasalle 19:ttä osapuolikonferenssia varten
  CoP19 Doc. 29.2.2 | Amerikan yhdysvallat | Kannatetaan asiakirjan sisältöä, joka on kylläkin päällekkäinen sihteeristön asiakirjan 29.2.1 kanssa. Nämä kaksi asiakirjaa olisi yhdistettävä. | (+) |
| | 29.3 | Madagaskarin eebenpuut (Diospyros spp.) ja palisanterit (Dalbergia spp.)
  CoP19 Doc. 29.3 | Sihteeristö pysyvän komitean puheenjohtajan kanssa neuvotellen | Tuetaan päätösluonnosta. Kannatetaan päätösluonnoksia; Madagaskarin on erityisesti varmistettava kaikki varastot, eivätkä osapuolet saa hyväksyä lajien Diospyros spp. (#5) ja Dalbergia spp. (#15) yksilöiden (jälleen)vientiä Madagaskarilta, ennen kuin Madagaskar on sihteeristöä tyydyttävällä tavalla todennut hankinnan laillisuuden ja antanut kansallisella tasolla näitä lajeja koskevan haitattomuuslausunnon. | + |
| 30. | Määräysten noudattamista tukeva ohjelma

  CoP19 Doc. 30 | SC | Kannatetaan määräysten noudattamista tukevan ohjelman täytäntöönpanoa koskevia päätöksiä. | + |
| 31. | Maanlaajuisesti merkittävän kaupan uudelleentarkastelut CoP19 Doc. 31 | SC, joka sisällyttää asiakirjaan
  AC:n ja PC:n puheenjohtajien ehdottamat päätösluonnokset | Kannatetaan, sillä on arvioitava, onko merkittävän kaupan uudelleentarkastelussa Madagaskarilla todetut ongelmakohdat ratkaistu tyydyttävästi. | + |
| 32. | Päätöslauselman 11.3 (Rev. CoP18) uudelleentarkastelu, määräysten noudattaminen ja noudattamisen valvonta

  CoP19 Doc. 32 | SC | Kannatetaan ehdotettuja muutoksia päätöslauselmaan Conf. 11.3 (Rev. CoP18), lukuun ottamatta vähäisiä toimituksellisia muutoksia. | + |
| 33. | Määräysten noudattamisen valvontaan liittyvät kysymykset
  CoP19 Doc. 33 | Sec. | Kannatetaan suosituksia, ja korostetaan olevan tärkeää jatkaa yleissopimuksen noudattamisen aktiivisen valvonnan edistämistä kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. Valvonnassa nojaudutaan ennen kaikkea valvontainstituutioiden riittäviin valmiuksiin ja niiden yksiköiden erikoistumiseen. Korostetaan myös, että on tärkeää puuttua luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomasta kaupasta aiheutuviin rahoitusvirtoihin. | + |
| 34. | Laitonta kauppaa koskevat vuotuiset raportit

  CoP19 Doc. 34 | Sec. | Kannatetaan päätöslauselman Conf. 11.17 (Rev. CoP18) muutosta ja laitonta kauppaa koskevista vuotuisista raporteista tehtyjen päätösten 18.75 ja 18.76 poistamista.
  Yleisesti kannatetaan ehdotettuja päätösluonnoksia 19.AA ja 19.BB tietyin selvennyksin ja muutoksin. | + |
| 35. | CITES-luetteloituihin puulajeihin kuuluvien puiden laitonta kauppaa käsittelevä työryhmä
  CoP19 Doc. 35 | SC | Kannatetaan suosituksia: a) merkitään tiedoksi asiakirja sekä puutavaran ja muiden puutuotteiden tunnistamista koskevaan päätösluonnokseen 19.CC ehdotettu muutos sellaisena kuin PC on sen esittänyt asiakirjassa CoP19 Doc. 44.2 ja b) poistetaan noudattamisen valvontaa koskevat päätökset 18.79 ja 18.80. | + |
| 36. | Luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuvan rikollisuuden rikosseuraamusten täytäntöönpanon tukeminen Länsi- ja Keski-Afrikassa | | | |
| | 36.1 | Pysyvän komitean raportti
  CoP19 Doc. 36.1 | SC | Asiakirjat 36.1 ja 36.2 olisi yhdistettävä. Yleisesti ollaan yhtä mieltä siitä, että luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuvan rikollisuuden rikosseuraamusten täytäntöönpanoa on tuettava. Päällekkäisyyksien välttämiseksi nykyisten toimien kanssa ja siksi, että rahaston perustaminen vaikuttaa pitkältä prosessilta, joka edellyttäisi huomattavia taloudellisia ja henkilöresursseja, sihteeristö tukee asiakirjassa 36.1 esitettyjä suosituksia. Kannustetaan muita osapuolia, valtionhallinnon ja hallitusten välisiä organisaatioita, kansalaisjärjestöjä ja sidosryhmiä, joita asia koskee, antamaan tukea näille alueille. | (+) |
| | 36.2 | Luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuva rikollisuus ja rikosseuraamusten täytäntöönpanon tukeminen CITES-yleissopimuksen kautta
  Länsi- ja Keski-Afrikassa
  CoP19 Doc. 36.2 | Gambia, Liberia, Niger, Nigeria, Norsunluurannikko ja Senegal | Asiakirjojen 36.1 ja 36.2 yhdistämistä ehdotettu, huomautukset kohdassa 36.1. | (–) |
| 37. | Internetiin yhteydessä oleva luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuva rikollisuus
  CoP19 Doc. 37 | Sec. | Kannatetaan päätöslauselmaan Conf. 11.3 (Rev. CoP18) tehtäviä muutoksia ja päätösluonnoksia. Ehdotetaan, että osapuolten hyvien toimintatapojen lisäksi myös voimassa oleva kansallinen lainsäädäntö ilmoitettaisiin (lisäys päätösehdotukseen 19.AA). Olisi yhdenmukaistettava asiakirjassa 32 ehdotetun muutoksen kanssa. | + |
| 38. | Kysynnän vähentäminen laittoman kaupan torjumiseksi
  CoP19 Doc. 38 | SC | Kannatetaan ohjeiden hyväksymistä osapuolikonferenssin 19. kokouksessa. Kannatetaan myös päätösluonnoksia ja päätöslauselman Conf. 17.4 muutoksia, jotta ohjeet olisivat paremmin osapuolten saatavilla kaikilla CITES-yleissopimuksen kielillä, ja samalla kannustetaan osapuolia käyttämään ohjeita. | + |
| 39. | Sellaisten lajien kotimaanmarkkinat, joilla käydään usein laitonta kauppaa
  CoP19 Doc. 39 | SC | Kannatetaan suosituksia. Olisi yhdenmukaistettava asiakirjassa 32 ehdotetun muutoksen kanssa. | + |
| Kaupan sääntely | | | |
| 40. | Ohjeet laillisen hankinnan selvittämiseksi

  CoP19 Doc. 40 | SC | Eräitä laillisen hankinnan selvittämistä koskevien pikaohjeiden ja päätöksen 19.BB a) kohtia on selvennettävä. EU:n kannan muodostamista jatketaan, kun saatavilla on sihteeristön päivitetty asiakirja, jossa otetaan huomioon laillista hankintaa käsitelleen työpajan (elokuu 2022) tulokset. | (+) |
| 41. | Sähköiset järjestelmät ja tietotekniikka sekä sähköinen todentaminen ja lupavalvonta

  CoP19 Doc. 41 | SC | Kannatetaan sähköistä todentamista ja valvontaa koskevan tutkimuksen päätelmää. Kannatetaan muutoksia, joita on ehdotettu lupia ja todistuksia koskevaan päätöslauselmaan Conf. 12.3 (Rev. CoP18), sellaisena kuin se on CITES-sihteeristön muuttamana, ja ehdotusta, jonka mukaan keskitettyyn arkkitehtuuriin perustuvat järjestelmät olisi otettava paremmin huomioon. Kannatetaan ehdotettuja muutoksia yleissopimuksen noudattamista ja noudattamisen valvontaa koskevaan päätöslauselmaan Conf.11.3 (Rev. COP18) erityisesti, jotta tulli saa käyttöönsä hallintoviranomaisten lupatietokannoissa olevat tiedot. Tuetaan riskinarviointia ja -analyysejä koskevia päätösluonnoksia sekä sähköisiä järjestelmiä ja tietotekniikkaa koskevia päätösluonnoksia. | + |
| 42. | CITES-lupien ja -todistusten toimituksen tarkoituksen tunnukset

  CoP19 Doc. 42 | SC | Hyväksytään tähän liittyviin päätöslauselmiin ehdotetut muutokset ja kannatetaan ehdotettujen päätösluonnosten hyväksymistä kokousten välillä toimivan työryhmän uudelleen aktivoimiseksi, jotta osapuolten tapaa käyttää toimituksen tarkoituksen tunnuksia voidaan edelleen tarkastella ja muun muassa jatkaa keskustelua tarkoitustunnuksista P ja T. | + |
| 43. | Haitattomuuslausunnot | | | |
| | 43.1 | Eläin- ja kasvikomiteoiden raportti
  CoP19 Doc. 43.1 | AC, PC | Kannatetaan AC31- ja PC25-kokouksissa sovittuja päätösluonnoksia. | + |
| | 43.2 | Haitattomuuslausuntojen antaminen liitteen II lajien yksilöistä, kun ne on otettu meriympäristöstä, joka ei kuulu minkään valtion lainkäyttövaltaan

  CoP19 Doc. 43.2 | Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta | Kannatetaan päätösluonnoksia, sillä ne on mukautettu käynnissä olevaan aloitteeseen, jossa pyritään vahvistamaan CITES-yleissopimuksen ja kalastusalan välisiä synergioita tarkoituksena parantaa CITES-luetteloitujen ja uhanalaisten haiden ja rauskujen suojelua. | + |
| 44. | Tunnistamismateriaalit | | | |
| | 44.1 | Päätöslauselman Conf. 11.19. (Rev. CoP16) uudelleentarkastelu
  CoP19 Doc. 44.1 | SC | Kannatetaan suosituksia. | + |
| | 44.2 | Puutavaran ja muiden puutuotteiden tunnistaminen
  CoP19 Doc. 44.2 | PC | Kannatetaan päätösluonnoksia, sillä vuosien mittaan on kerätty paljon tietoja, joiden yhdistäminen olisi hyödyllistä. | + |
| 45. | Merkintäjärjestelmä kaviaarikauppaa varten
  CoP19 Doc. 45 | SC | Kannatetaan ehdotettuja päätösluonnoksia ja päätöksen 18.146 poistamista.
  Ehdotetaan kokousten välissä toimivan työryhmän perustamista SC:hen. Työryhmä voi aloittaa työnsä heti, kun sihteeristön tekemä analyysi ja suositukset ovat saatavilla. | + |
| 46. | Kivikorallien kauppa
  CoP19 Doc. 46 | Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot | EU:n ja sen jäsenvaltioiden esittämä asiakirja. | + |
| 47. | Bioteknologian avulla tuotetut yksilöt
  CoP19 Doc. 47 | SC, Sec. | Kannatetaan suosituksia, asiantuntijakokouksen olisi toimittava perustana, jotta voidaan selkeyttää määritelmiä ja suojelukysymyksiä, joita työryhmä voi hyödyntää myöhemmässä vaiheessa. Kokouksen olisi toimittava perustana työryhmän työlle, minkä vuoksi se on pidettävä etukäteen. | + |
| 48. | Käsitteen ”asianmukaiset ja hyväksyttävät määräpaikat” määritelmät
  CoP19 Doc. 48 | SC | Kannatetaan kummankin ei-sitovan ohjeasiakirjan hyväksymistä.
  Kannatetaan liitteessä 3 olevaa päätösluonnosta sekä CITES-sihteeristön tekemiä muutoksia. | + |
| 49. | Merestätuonti

  CoP19 Doc. 49 | SC | Kannatetaan ehdotettuja päätöksiä.
  EU ja jäsenvaltiot ilmaisevat syvän huolensa siitä, että CITES-luetteloitujen lajien merestätuontia ja muuta kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolella olevilta alueilta tapahtuvaa tuontia koskevia CITES-määräyksiä ei ole pantu täytäntöön.
  EU ja jäsenvaltiot korostavat, että merieläinlajeja koskevien CITES-määräysten täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää CITES- ja kalastusviranomaisten välistä tehokasta yhteistyötä. | + |
| 50. | Takavarikoitujen yksilöiden hävittäminen
  CoP19 Doc. 50 | SC | Kannatetaan osapuolikonferenssin 19. kokoukselle ehdotettuja päätösluonnoksia sellaisina kuin niitä on SC74-kokouksessa suositeltu ja päätösten 18.159–18.164 mitätöimistä. | + |
| 51. | Leopardeista (Panthera pardus) valmistettujen metsästysmuistojen kiintiöt
  CoP19 Doc. 51 | SC | Kannatetaan päätöslauselman Conf. 10.14 (Rev. CoP16) 1 kohdan a alakohdan muuttamista. Ehdotetaan sihteeristön ehdottamien päätösten muuttamista sen varmistamiseksi, että vientikiintiöitä (myös metsästyskiintiöitä) tarkistetaan säännöllisesti. | (+) |
| 52. | Elävien yksilöiden kuljettaminen:

  kuljetusta koskevien määräysten täytäntöönpanon tehostaminen
  CoP19 Doc. 52 | Amerikan yhdysvallat, Kanada, Kenia, Meksiko, Nigeria, Norsunluurannikko ja Senegal | Kannatetaan ehdotettuja päätöksiä ja päätöslauselmiin tehtäviä muutoksia, erityisesti IATAn sääntöjen käyttöoikeutta. Selkeytetään ensimmäisen (vähäisen) muutoksen tarkoitusta päätöslauselmassa Res. Conf 10.21 (lisätään ”kuljetusmenetelmästä riippumatta”) ja tarkastellaan mahdollisia vaikutuksia muita kuin lentokuljetuksia koskeviin ohjeisiin. Ollaan valmiita keskustelemaan osapuolten tai asiaankuuluvien sidosryhmien ehdotuksista ehdotettujen muutosten toteutettavuuden parantamiseksi alentamatta kuitenkaan ehdotuksen tavoitetasoa. | + |
| Poikkeukset ja kauppaa koskevat erityismääräykset | | | |
| 53. | Muiden kuin alkuperältään luonnonvaraisten eläin- ja kasviyksilöiden kauppaa koskevien CITES-yleissopimuksen määräysten uudelleentarkastelu
  CoP19 Doc. 53 | SC | Kannatetaan kokousten välillä toimivan työryhmän toiminnan jatkamista, koska käsiteltävät kysymykset ovat monimutkaisia eikä kaikkien toimeksiannossa mainittujen kohtien käsittelyyn ole ollut riittävästi aikaa. Tekstiin, erityisesti liitteeseen I, tarvitaan merkittäviä parannuksia tekstin selkeyttämiseksi ja kohdentamiseksi sekä CITES-sihteeristön esiin tuomien huolenaiheiden käsittelemiseksi. Kannatetaan sihteeristön kannan mukaisesti päätöslauselmaan 10.16 tehtävien muutosten hyväksymisen lykkäämistä CoP20-kokoukseen, mutta ne voidaan hyväksyä CoP19-kokouksessa, jos merkittävistä parannuksista sovitaan. | (–) |
| 54. | Vankeudessa tuotetuiksi raportoiduilla eläinyksilöillä käytävän kaupan uudelleentarkastelua koskevan päätöslauselman Conf. 17.7 täytäntöönpano
  CoP19 Doc. 54 | Sec. SC:n puolesta ja AC:n puheenjohtajan kanssa neuvotellen. | Yleisesti kannatetaan, mutta liitteessä 1 olevien päätöslauselman muutosten ja päätösluonnosten sanamuotoon on tehtävä tiettyjä muutoksia, jotta erityisesti SC75:n (13.11.2022) ja kesäkuussa 2022 pidetyn työpajan tulokset voidaan ottaa huomioon. Kannatetaan liitteessä 2 olevia päätösluonnoksia. | (+) |
| 55. | Liitteessä I lueteltujen eläinlajien yksilöiden kasvatusta vankeudessa kaupallisiin tarkoituksiin käsittävän toiminnan rekisteröinti
  CoP19 Doc. 55 | Amerikan yhdysvallat | Vastustetaan joitakin asiakirjassa esitettyjä perusteluja ja vastustetaan voimakkaasti joitakin ehdotetuista muutoksista. Kannatetaan yleisesti ajatusta siitä, että rekisteröinnissä ilmoitetut hyödykkeet julkistetaan CITES-verkkosivustolla. Vastustetaan ehdotusta, jonka mukaan uudet hyödykkeet edellyttävät uutta rekisteröintiä. Avoin poissulkevalle lähestymistavalle eli rekisteröintiprosessin laajentamiselle hyödykkeisiin, jotka on nimenomaisesti jätetty rekisteröinnin ulkopuolelle. Näillä muutoksilla ehdotus voidaan hyväksyä. | (–) |
| 56. | Käsitettä ”keinotekoisesti lisätty” koskeva ohjeistus
  CoP19 Doc. 56 | PC | Kannatetaan liitteessä 1 olevien päätösluonnosten hyväksymistä. Koska alustavan ohjeistuksen laadinnan yhteydessä oli edelleen avoinna kysymyksiä, jotka koskivat agarpuuta, alkuperätunnuksen Y käyttöä ja muita ongelmakohtia, ohjeistuksen tarkistamista koskevan toimeksiannon mahdollisia muutoksia vastustetaan, sillä ne voisivat lopulta johtaa nykyisten standardien heikkenemiseen alkuperäkoodin A ja Y sekä istutusten määritelmän osalta. | + |
| 57. | Keinotekoisesti lisätyiksi katsottavat yksilöt, jotka on kasvatettu luonnosta kerätyistä siemenistä tai itiöistä

  CoP19 Doc. 57 | PC SC:n puheenjohtajan kanssa neuvotellen | Kannatetaan päätösten 18.179–18.181 poistamista, koska työ on saatu valmiiksi. | + |
| Lajikohtaiset kysymykset |
| 58. | Länsi-Afrikan korppikotkat (Accipitridae spp.)
  CoP19 Doc. 58 | SC Sec.:n kanssa neuvotellen | Hyväksytään päätösluonnokset 19.AA–19.FF, joilla korvataan päätökset 18.186–18.192. | + |
| 59. | Gepardien (Acinonyx jubatus) laiton kauppa
  CoP19 Doc. 59 | Etiopia | Kannatetaan suosituksia, koska laiton kauppa on välitön uhka. Suositetaan, että Luoteis-Afrikan ja Iranin alalajit sisällytetään asianmukaisessa laajuudessa kaikkiin laittoman kaupan torjuntaa koskeviin käsittelyihin ja että luodaan mekanismi, joka toimii isoja kissaeläimiä käsittelevän työryhmän tietopohjana ja tehostaa sen työtä. Lisäksi suositusten antamisen CoP20-kokoukselle tulisi olla SC78:n eikä SC77:n tehtävä. | (+) |
| 60. | Sammakkoeläinten (Amphibia spp.) suojelu
  CoP19 Doc. 60 | AC | Kannatetaan suosituksia, sillä sammakkoeläinlajien kansainvälisestä kaupasta ei ole kerätty riittävästi tietoja. | + |
| 61. | Ankeriaat(Anguilla spp.)
  CoP19 Doc. 61 | SC AC:n puheenjohtajan kanssa neuvotellen | Kannatetaan SC:n suositusta hyväksyä liitteessä 1 olevat päätösluonnokset 19.AA–19.DD. | + |
| 62. | Agarpuuta tuottavat eliösystematiikan osat
  (Aquilaria spp. ja Gyrinops spp.) | | | |
| | 62.1 | Kasvikomitean raportti
  CoP19 Doc. 62.1 | PC | Kannatetaan päätösluonnosta ainoastaan sihteeristön muuttamana versiona. Korostetaan, että päätöslauselman Res. 16.10 ja muiden asianomaisten päätöslauselmien tarkistuksen yhteydessä on otettava huomioon uusi tieto, joka sisältyy asiakirjaan Doc. 62.2 ja siinä ehdotettuun tutkimukseen sekä asiakirjaan CoP19 Inf. 5. On kuitenkin tehtävä selväksi, että yleissopimuksen täytäntöönpanoa puulajien osalta koskevaa päätöslauselmaa Res. 10.13 ja muita mahdollisia päätöslauselmia ei saa heikentää keinotekoista lisäystä koskevien määritelmien ja eritelmien osalta. | (+) |
| | 62.2 | Agarpuun ja CITES-yleissopimuksen historiallinen tausta ja haasteet
  CoP19 Doc. 62.2 | Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta | Kannatetaan tai suositetaan koottujen tietojen hyödyllisyyttä. Pyydetään, että ehdotetun tutkimuksen mahdolliset tulokset otetaan huomioon päätöslauselmaan Res. 16.10 tehtävissä tarkistuksissa asiakirjassa Doc. 62.1 olevan päätösluonnoksen mukaisesti. | (+) |
| 63. | Boswellia-puut (Boswellia spp.)
  CoP19 Doc. 63 | PC | Kannatetaan. Päätösluonnoksissa esitetään järkevä etenemistapa tiedoissa olevien aukkojen täyttämiseksi, jotta osapuolet voivat tulevaisuudessa mahdollisesti tehdä luettelointiehdotuksia. | + |
| 64. | Merikilpikonnat (Cheloniidae spp. ja Dermochelyidae spp.) | | | |
| | 64.1 | Sihteeristön ja pysyvän komitean raportti
  CoP19 Doc. 64.1 | SC, Sec. | Kannatetaan sihteeristön uutta ehdotusta tiettyjen päätösluonnosten sisällyttämisestä merikilpikonnia koskevaan uuteen päätöslauselmaan asiakirjassa doc. 64.2 ehdotetun mukaisesti ja uusitaan päätös 18.217 (Rev. CoP19). Kaksi merikilpikonnalajia ovat äärimmäisen uhanalaisia, yksi on uhanalainen, ja kaikissa kansainvälinen luonnonsuojeluliiton arvioissa ennakoidaan kielteistä kehityssuuntaa. Lisätyötä tarvitaan, jotta jatkuva taantuminen ja sukupuutto voidaan estää. Kannatetaan yhdistämistä kohdan 64.2. kanssa. | (+) |
| | 64.2 | Merikilpikonnien suojelu
  CoP19 Doc. 64.2 | Amerikan yhdysvallat, Brasilia, Costa Rica, Kolumbia ja Peru | Kannatetaan uutta päätöslauselmaa sihteeristön ehdottamilla muutoksilla. Kannatetaan yhdistämistä kohdan 64.1 kanssa. | (+) |
| 65. | Hait ja rauskut (Elasmobranchii spp.)
  CoP19 Doc. 65 | SC, AC, Sec.:n kanssa
  neuvotellen, sekä AC | Kannatetaan pysyvän komitean ja eläinkomitean suosituksia hyväksyä asiakirjan liitteeseen 4 sisältyvät päätösluonnokset 19.AA–19.FF. Pitkän aikavälin rahoitus on keskeisessä asemassa, jotta meriympäristön lajien luetteloiden toteuttamiselle voidaan varmistaa tarvittava tuki, minkä vuoksi päätöksen 19 BB toimien ehdoksi ei pitäisi asettaa ulkoisen rahoituksen saatavuutta. | + |
| 66. | Norsut (Elephantidae spp.) | | | |
| | 66.1 | Norsuyksilöillä käytävää kauppaa koskevan päätöslauselman Conf. 10.10 (Rev. CoP18) täytäntöönpano
  CoP19 Doc. 66.1 | Sec., SC:n pyynnöstä | Kannatetaan liitteessä 1 olevia päätöksiä, jotka liittyvät kotimaisten norsunluumarkkinoiden sulkemiseen. Kannatetaan liitteessä 2 olevia päätösluonnoksia, jotka liittyvät mammutinluun kauppaan, sekä CITES-sihteeristön ehdottamaa muutosta. Kannatetaan liitteessä 3 olevia päätösluonnoksia aasiannorsujen kaupasta. Kannatetaan liitteessä 4 olevia päätösluonnoksia, jotka liittyvät norsunluuvarastoja koskevaan käytännön ohjeistukseen. | + |
| | 66.2 | Norsunluuvarastot | | | |
| | | 66.2.1 | Norsunluuvarastot:

  norsuyksilöillä käytävää kauppaa koskevan päätöslauselman Conf. 10.10 (Rev. CoP18) täytäntöönpano
  CoP19 Doc. 66.2.1 | Benin, Burkina Faso, Etiopia, Gabon, Kenia,
  Liberia, Niger, Päiväntasaajan Guinea, Senegal ja Togo | Asianmukaisen raportoinnin myönnetään olevan tarpeen, mutta samalla katsotaan sihteeristön tavoin, että norsunluuvarastoja koskeva raportointi ja varastojen hallintaan liittyvän teknisen tuen antaminen, sellaisina kuin ne on esitetty norsuyksilöillä käytävää kauppaa koskevan päätöslauselman Conf. 10.10 (Rev. CoP18) 7 kohdan e alakohdassa ja 11 kohdassa, ovat riittävät, jos osapuolet toteuttavat ne asianmukaisesti, ja että ehdotetut asiakirjan CoP19 Doc. 66.1 liitteeseen 4 sisältyvät uudet päätösluonnokset ovat myös riittävät.
  Vastustetaan ehdotettuja uusia päätösluonnoksia 19AA ja BB, mutta kannatetaan sihteeristön ehdottamia muutettuja päätöksiä. | (–) |
| | | 66.2.2 | Perustetaan rahasto, joka on levinneisyysalueella olevien valtioiden käytettävissä norsunluuvarastojen ei-kaupallisen hävittämisen tarkoituksissa
  CoP19 Doc. 66.2.2 | Kenia | EU kannattaa yleisesti norsunluun ei-kaupallista hävittämistä, mutta katsoo, että kullakin osapuolella on täysivaltainen oikeus päättää itse, miten se hallinnoi varastojaan, kunhan niitä hallinnoidaan asianmukaisesti. On kyseenalaista, tarvitaanko institutionaalista rahoitusprosessia yhden hävitysmenetelmän tukemiseksi ainoastaan yhdentyyppistä takavarikoitua tuotetta varten. Ehdotusta vastustetaan nykyisessä muodossaan, sillä kaikkien Afrikan norsujen levinneisyysalueen valtioiden yhteinen lähestymistapa olisi asianmukaisempi. | (–) |
| | 66.3 | Norsunluun kotimaanmarkkinoiden sulkemista koskevan päätöslauselman Conf. 10.10 (Rev. CoP18) täytäntöönpanoon liittyvät näkökohdat
  CoP19 Doc. 66.3 | Benin, Burkina Faso, Etiopia, Gabon, Liberia,
  Niger, Päiväntasaajan Guinea, Senegal ja Togo | EU kannattaa päätösluonnosta 19.AA, mutta kyseenalaistaa päätösluonnoksiin 19.BB ja 19.CC tehtyjen muutosten tarpeellisuuden, koska on epäselvää, mihin muuntyyppisiin asiaankuuluviin saatavilla oleviin tietoihin niissä viitataan. Voimme tukea päätöstä 19.DD sihteeristön tarkistamassa muodossa. | (–) |
| | 66.4 | Elävillä afrikannorsuilla käytävä kauppa | | | |
| | | 66.4.1 | Elävillä afrikannorsuyksilöillä käytävä kansainvälinen kauppa: norsuyksilöillä käytävää kauppaa koskevan päätöslauselman Conf. 10.10 (Rev. CoP18) ehdotettu tarkistus
  CoP19 Doc. 66.4.1 | Benin, Burkina Faso, Etiopia, Gabon, Liberia, Niger, Päiväntasaajan Guinea,
  Senegal ja Togo | Asiakirjan tarkoitus vastaa EU:n jakamaa tavoitetta (ks. asiak. 66.4.2), joka on rajoittaa elävien norsujen kauppa in situ -suojeluohjelmiin ainoastaan vähäisin poikkeuksin. Ehdottajien kanssa käytäviin keskusteluihin tavoista saavuttaa tavoite suhtaudutaan avoimesti. Joitakin ehdotuksen osia kuitenkin vastustetaan: on löydettävä näitä eri elementtejä koskeva laajempi ratkaisu (huomautuksen 2 tulkinta, elävillä afrikannorsuilla käytävään kauppaan liittyvät erityissäännöt, joissa otetaan huomioon poikkeukselliset ex situ -siirrot sekä pito-olosuhteita ja hoitoa koskevat ei-sitovat ohjeet, samoin kuin in situ -suojelun hyödyt). | (–) |
| | | 66.4.2 | Kehyksen selkeyttäminen: Euroopan unionin ehdotus
  CoP19 Doc. 66.4.2 | Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot | EU:n ja sen jäsenvaltioiden esittämä asiakirja. | + |
| | 66.5 | Raportti norsujen laittoman tappamisen seurannasta (MIKE)
  CoP19 Doc. 66.5 | Sec. | Merkitään raportti tiedoksi. | |
| | 66.6 | Raportti norsujen kauppaa koskevasta tietojärjestelmästä (ETIS)
  CoP19 Doc. 66.6 | Sec. | Merkitään raportti tiedoksi. | |
| | 66.7 | Norsunluun kaupan valvontaa koskeviin kansallisiin toimintasuunnitelmiin liittyvän prosessin uudelleentarkastelu
  CoP19 Doc. 66.7 | Amerikan yhdysvallat, Malawi ja Senegal | EU tukisi uudelleentarkastelua, jos siinä keskityttäisiin koko prosessin sijasta asiakirjassa mainittuihin ongelmakohtiin siten, ettei prosessi mahdollisesti heikentyisi. | (+) |
| 67. | CITES-yleissopimuksen isoja kissaeläimiä (Felidae spp.) käsittelevä työryhmä

  CoP19 Doc. 67 | SC | Kannatetaan ehdotettuja CITES-yleissopimuksen isoja kissaeläimiä käsittelevän työryhmän tarkistettua toimeksiantoa ja toimintatapaa koskevia päätösluonnoksia, sellaisina kuin niistä on sovittu Sc74-kokouksessa, vaikka joitakin muutoksia saattaisi olla tarpeen tehdä asiakirjojen Doc. 59 ja Doc. 73.2 mukaisesti, ja päätösten 18.245 ja 18.248 poistamista. | + |
| 68. | Aasialaiset isot kissaeläimet (Felidae spp.)
  CoP19 Doc. 68 | Sec. SC:n puheenjohtajan kanssa neuvotellen | Yleinen tuki asiakirjalle. Päätökseen Dec. 19AA ehdotetaan muutoksia, joilla parannetaan tietojenvaihtoa rikosteknisistä tutkimushankkeista, mukaan lukien geneettiset ja muut menetelmät. | + |
| 69. | Merihevoset (Hippocampus spp.) | | | |
| | 69.1 | Pysyvän komitean raportti
  CoP19 Doc. 69.1 | SC | Kannatetaan pysyvän komitean suosituksia hyväksyä asiakirjan liitteeseen 1 sisältyvät päätösluonnokset 19.AA–19.CC. Kannatetaan erityisesti asiantuntijaseminaarin järjestämistä, jotta CITES-yleissopimuksen täytäntöönpanosta ja noudattamisen valvonnasta voidaan keskustella Hippocampus spp. -lajien kaupan osalta. | + |
| | 69.2 | Seuraavat vaiheet merihevosia koskevan liitteeseen II luetteloinnin saattamiseksi onnistuneesti päätökseen
  CoP19 Doc. 69.2 | Amerikan yhdysvallat, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, Malediivit, Monaco, Nigeria, Peru, Senegal, Sri Lanka ja Togo. | Ehdottajille on esitetty, että asiakirja yhdistettäisiin asiakirjan 69.1 kanssa, koska näillä asiakirjoilla on samankaltaiset tavoitteet. Tärkeitä asioita, jotka tällöin olisi säilytettävä, ovat merihevosten sisällyttäminen ehdotetun haitattomuuslausuntoa koskevan työpajan käsittelyihin (69.2) ja sellaisen asiantuntijaseminaarin järjestäminen, jossa keskustellaan CITES-yleissopimuksen täytäntöönpanosta ja noudattamisen valvonnasta Hippocampus spp. -lajien kaupan osalta (69.1). | (+) |
| 70. | Ruusupuulajit [Leguminosae (Fabaceae)]
  CoP19 Doc. 70 | PC | Ruusupuulajeja koskevia päätösluonnoksia kannatetaan siinä muodossa kuin niistä on sovittu kasvikomiteassa. | + |
| 71. | Muurahaiskävyt (Manis spp.) | | | |
| | 71.1 | Pysyvän komitean ja eläinkomitean raportti
  CoP19 Doc. 71.1 | SC AC:n puheenjohtajan kanssa neuvotellen | Suosituksia kannatetaan, mutta niihin voisi lisätä asiakirjassa 71.2 esiin tuotuja seikkoja. | + |
| | 71.2 | Ehdotetut muutokset päätöslauselmaan Conf. 17.10
  CoP19 Doc. 71.2 | Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta | Kannatetaan ehdotettuja muutoksia, sillä muurahaiskäpyjen laittoman kaupan estämiseksi tarvitaan lisätoimia. Kannatetaan asiakirjojen 71.1 ja 71.2 konsolidoitua tekstiä sihteeristön ehdottamassa muodossa. | + |
| 72. | Afrikkalainen leijona (Panthera leo)
  CoP19 Doc. 72 | Sec. SC:n puheenjohtajan kanssa neuvotellen | Kannatetaan AC:n ehdotusta jatkaa afrikkalaisia leijonia (Panthera leo) koskevaa työtä kokousten välillä ja uuden päätöksen tekemistä. | + |
| 73. | Jaguaari (Panthera onca) | | | |
| | 73.1 | Pysyvän komitean raportti
  CoP19 Doc. 73.1 | SC | Kannatetaan päätösten 18.251–18.253 poistamista sihteeristön suosituksen mukaisesti ja tämän asiakirjan liitteessä 1 olevien jaguaareja koskevien päätösluonnosten hyväksymistä. | + |
| | 73.2 | Jaguaareista SC74-kokouksessa sovittuja päätösluonnoksia koskevat muutosehdotukset

  CoP19 Doc. 73.2 | Costa Rica, El Salvador, Meksiko ja Peru | Kannatetaan periaatteessa päätösluonnoksia, jos 19.DD b) (pyynnöt arvioida, onko tarpeen antaa erityinen jaguaareja koskeva päätöslauselma – EU ei kannattanut tätä CoP18-kokouksessa) poistetaan. Luodaan mekanismi, joka tarjoaa tietopohjan isoja kissaeläimiä käsittelevän työryhmän työlle ja vahvistaa sitä. | (+) |
| 74. | Varpuslinnuilla (Passeriformes spp.) käytävä kauppa ja suojelun hallinnointi
  CoP19 Doc. 74 | AC | Kannatetaan eläinkomitean suosituksia uudistaa varpuslinnuilla (Passeriformes spp.) käytävää kauppaa ja suojelun hallinnointia koskevat päätökset 18.256–18.259, koska siihen on nyt saatavilla rahoitusta. | + |
| 75. | Sarvikuonot (Rhinocerotidae spp.)
  CoP19 Doc. 75 | SC, Sec. | Kannatetaan pysyvän komitean ja sihteeristön laatimaa asiakirjaa ja muutoksia päätöslauselmaan Res. Conf. 9.14 (CoP17) sekä liitteessä 3 olevia päätöksiä. Pohditaan, olisiko jotkin osapuolille osoitetun päätöksen 18.110 osat, joita ehdotetaan poistettavaksi, säilytettävä päätöslauselmassa 9.14 (CoP17) tai päätöksissä. | + |
| 76. | Saiga-antiloopit (Saiga spp.)
  CoP19 Doc. 76 | SC. | Kannatetaan AC:n ehdottamia päätöksiä sellaisina kuin ne ovat sihteeristön muuttamina. | + |
| 77. | Jättiläissiipikotilot (Strombus gigas)
  CoP19 Doc. 77 | Sec. | Kannatetaan tämän asiakirjan liitteessä 1 olevia päätösluonnoksia 19.AA–19.DD sekä päätösten 18.275–18.280 poistamista, lukuun ottamatta päätöstä 18.278b, joka olisi säilytettävä. | (+) |
| 78. | Kilpikonnat ja makean veden kilpikonnat (Testudines spp.)
  CoP19 Doc. 78 | Sec. | Yhdytään näkemykseen, jonka mukaan päätökset 18.286–18.291 on pantu täytäntöön ja ne voidaan poistaa. Ehdotetaan seurantapäätöstä, jossa vaaditaan Madagaskaria esittämään uhanalaisia kilpikonnalajejaan koskeva kattava suojelustrategia. | + |
| 79. | Afrikkalaiset puulajit

  CoP19 Doc. 79 | PC | Kannatetaan. Asiakirjan PC25 Doc. 28 liitteeseen sisältyvän afrikkalaisten puulajien ja niihin liittyvien CITES-prosessien luettelon saattaminen ajan tasalle on välttämätöntä. | + |
| 80. | Meren koristekalat

  CoP19 Doc. 80 | AC | Kannatetaan tämän asiakirjan liitteessä 1 olevia päätösluonnoksia 19.AA–19.BB sekä päätösten 18.263–18.265 poistamista. | + |
| 81. | Neotrooppiset puulajit

  CoP19 Doc. 81 | PC | Kannatetaan. Asiakirjan PC25 Doc. 29 liitteeseen sisältyvän afrikkalaisten puulajien ja niihin liittyvien CITES-prosessien luettelon saattaminen ajan tasalle on välttämätöntä. | + |
| 82. | Lääke- ja maustekasvilajien kauppa
  CoP19 Doc. 82 | PC | Kannatetaan, mutta samalla vaaditaan, että mahdollinen uusi päätöslauselma kattaisi kaikentyyppiset lääke- ja maustekasvilajien yksilöitä sisältävät tuotteet eikä pelkästään lääkkeitä. | + |
| 83. | Sukupuuttoon kuolemisen vaarassa olevien lajien nimeäminen CITES-yleissopimuksen osapuolia varten
  CoP19 Doc. 83 | Gambia, Liberia, Niger, Nigeria ja Senegal | Vastustetaan uuden tietokannan perustamista koskevaa päätöslauselmaehdotusta, sillä Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton nykyinen Punainen lista on riittävä arviointiperusta. Vastustetaan myös liitteessä 2 olevia päätösluonnoksia nykyisessä muodossaan; tunnustetaan kuitenkin, että muutamat levinneisyysalueeseen kuuluvat valtiot tarvitsevat teknistä apua sellaisten kansainvälisen kaupan uhkaamien lajien luettelointiehdotusten laatimisessa, joita ei ole vielä lueteltu CITES-yleissopimuksen liitteissä. | – |
| Liitteiden ylläpito | | | |
| 84. | Vakionimistö | | | |
| | 84.1 | Eläin- ja kasvikomiteoiden raportti
  CoP19 Doc. 84.1 | AC ja PC, niiden nimikkeistöön perehtyneiden asiantuntijoiden valmistelun pohjalta | Kannatetaan ehdotettuja päätöksiä ja 18. osapuolikonferenssin päätösten uusimista siten kuin asiakirjassa Doc. 84.1 esitetään ja kannatetaan tarkistetun päätöslauselman Conf. 12.11 (Rev. CoP18) hyväksymistä sekä eläimistön että kasviston osalta. | + |
| | 84.2 | Vakionimistö Dipteryx spp. -lajeja varten
  CoP19 Doc. 84.2 | Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot | EU:n ja sen jäsenvaltioiden esittämä asiakirja. | + |
| | 84.3 | Vakionimistö Khaya spp. -lajeja varten
  CoP19 Doc. 84.3 | Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot | EU:n ja sen jäsenvaltioiden esittämä asiakirja. | + |
| | 84.4 | Vakionimistö Rhodiola spp. -lajeja varten
  CoP19 Doc. 84.4 | Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot | EU:n ja sen jäsenvaltioiden esittämä asiakirja. | + |
| 85. | Huomautukset | | | |
| | 85.1 | Pysyvän komitean raportti
  CoP19 Doc. 85.1 | SC | Kannatetaan pysyvän komitean esittämää asiakirjaa, ja kannatetaan työryhmän perustamista uudelleen. | + |
| | 85.2 | Tietojärjestelmä CITES-luetteloitujen puulajien kauppaa varten
  CoP19 Doc. 85.2 | SC, Sec. | Kannatetaan, sillä on tärkeää tiedostaa tähänastinen työ ja jatkaa sen pohjalta, välttäen samalla päällekkäisyys ITTOn työn kanssa. | + |
| | 85.3 | Nykyisiä ja ehdotettuja huomautuksia koskeva epävirallinen tarkistusjärjestelmä

  CoP19 Doc. 85.3 | SC:n puheenjohtaja Sec.:n kanssa neuvotellen | Kannatetaan nykyisiä ja ehdotettuja huomautuksia koskevaan epäviralliseen tarkistusjärjestelmään liittyvää päätösehdotusta. | + |
| 86. | Tuotteet, joihin sisältyy liitteeseen II sisältyvien orkideoiden yksilöitä
  CoP19 Doc. 86 | SC | Kannatetaan päätösluonnoksia ja päätösten 18.327–18.330 poistamista. | + |
| 87. | Muutokset päätöslauselmaan Conf. 9.24 (Rev. CoP17) | | | |
| | 87.1 | Ehdotetut muutokset päätöslauselmaan Conf. 9.24 (Rev. CoP17)
  CoP19 Doc. 87.1 | Botswana, Kambodža, Namibia, Swazimaa ja Zimbabwe | Vastustetaan päätöslauselman 9.24 uutta käsittelyä. Ollaan valmiita keskustelemaan tietyistä ehdotuksen osista, jotka eivät kuulu päätöslauselman Res. 9.24 soveltamisalaan. | – |
| | 87.2 | CITES-yleissopimuksen liitteissä luetellut vesieläinlajit:
  ehdotuksia uudeksi tavaksi luetteloida haita ja rauskukaloja
  CoP19 Doc. 87.2 | Senegal | Kaupallisesti hyödynnettävien vesieläinlajien määritelmä, johon viitataan päätöslauselman Conf 9.24 (Rev CoP17) liitteessä 5 olevassa alaviitteessä (”Application of decline for commercially exploited aquatic species”), on epäselvä ja johtaa väärinkäsityksiin. EU on samaa mieltä siitä, että alaviitettä on tarkistettava, ja on valmis kannattamaan työryhmän perustamista istunnon ajaksi tai istuntojen välistä prosessia, jotta voidaan keskustella parhaasta etenemistavasta kaikkien niiden vesieliöiden osalta, joiden kasvu on hidasta ja lisääntymistuotos vähäinen (ei ainoastaan haiden ja rauskujen). | (+) |
| 88. | Osapuolikonferenssin 18. kokouksen jälkeen tehdyt varaumat

  CoP19 Doc. 88 | Sec. | Kannatetaan sihteeristön ehdotuksia, jotka koskevat päätöslauselman 11.21 (Rev. CoP18) uutta 1 kohdan h alakohtaa sekä päätöslauselman 4.6 (Rev. CoP18) uutta 2 kohdan f alakohtaa, mahdollisena vaihtoehtona samaa asiaa koskeville EU:n tekstiehdotuksille asiakirjan 66.4 kohdassa 14, koska sihteeristön ehdotuksilla on sama tarkoitus ja tavoite.
  Tuetaan alustavasti muiden muutosten hyväksymistä, joita sihteeristö on ehdottanut päätöslauselmiin Res. Conf. 11.21, Res Conf. 4.6 (Rev. CoP18) ja Res. Conf. 4.25 (Rev. CoP 18). Tekstin parantamiseksi saatetaan kuitenkin ehdottaa joitakin muutoksia, etenkin jotta se kattaisi päätöslauselmassa Res. Conf. 4.25 (Rev. CoP18) tehdyn useampaan liitteeseen sijoittamisen, jotta päätöslauselman Res. Conf. 4.25 (Rev. CoP18) määräyksiä sovellettaisiin myös kasveihin ja jotta voitaisiin varmistaa, että päätöslauselmaan Res. Conf. 4.6 (Rev. CoP18) ehdotetuissa muutoksissa otetaan huomioon päätöslauselmien muutosprosessien ja niihin viittaavien huomautusten muutosten välinen yhteys. | (+) |
| Ehdotukset liitteiden muuttamisesta |
| 89. | Ehdotukset liitteiden I ja II muuttamisesta | | Luettelointiehdotuksia käsitellään tämän asiakirjan 2 osassa jäljempänä. | |
| | 89.1 | Sihteeristön arviointi ehdotuksista muuttaa liitteitä I ja II

  CoP19 Doc. 89.1 | | | |
| | 89.2 | Osapuolten huomautukset
  CoP19 Doc. 89.2 | Sec. | | |
| | 89.3 | Sääntöjen mukaisesti kuultujen tahojen kommentit
  CoP19 Doc. 89.3 | | | |
| Kokouksen päättäminen |
| 90. | Osapuolikonferenssin seuraavan sääntömääräisen kokouksen ajankohdan ja paikan määrittäminen | | Ei asiakirjaa | |
| 91. | Päätöspuheenvuorot (tarkkailijat, osapuolet, CITES-pääsihteeri, isäntämaan hallitus) | | Ei asiakirjaa | |

Nro

Esityslistan kohta

Ehdottaja
   (1)

Huomautukset

Kanta

Avajaistilaisuus

Ei asiakirjaa

Tervetulosanat

Ei asiakirjaa

Hallinto- ja rahoitusasiat

1.

Kokouksen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan sekä komitean I ja komitean II puheenjohtajien valitseminen

Ei asiakirjaa

Ehdokkaat on jo hyväksytty.

2.

Esityslistan hyväksyminen

CoP19 Doc. 2

Sec.

Hyväksytty

+

3.

Työohjelman hyväksyminen

CoP19 Doc. 3

Sec.

Hyväksytty

+

4.

Osapuolikonferenssin työjärjestys

4.1

Pysyvän komitean (SC) raportti CoP19 Doc. 4.1

SC

Kannatetaan sääntöön 7 suositeltuja muutoksia. Kannatetaan sääntöön 25.5 ja 25.6 suositeltuja muutoksia. Korostetaan olevan tärkeää, että äänestysjärjestykseen saa tehdä ainoastaan poikkeustapauksissa muutoksia, ja puheenjohtajan on kokouksessa perusteltava ne asianmukaisesti.

+

4.2

Sääntöön 26 ehdotettu muutos

CoP19 Doc. 4.2

Botswana ja Zimbabwe

Ehdotus hylätään yleissopimuksen XV artiklan vastaisena. Periaate, jonka mukaan jokaisella osapuolella olisi oltava yksi ääni, on perustavanlaatuinen eikä siitä voida neuvotella. Muutos johtaisi erittäin monimutkaisiin neuvotteluihin ennen jokaista äänestystä ja käytännön ongelmiin, koska populaatiot olisi arvioitava mahdollisimman lähellä osapuolikonferenssin kokouksia tilanteen huomioon ottamiseksi.

–

5.

Valtakirjakomitea

5.1

Valtakirjakomitean perustaminen

Ei asiakirjaa

5.2

Valtakirjakomitean raportti

Ei asiakirjaa

6.

Tarkkailijoiden hyväksyminen

CoP19 Doc. 6

7.

Sihteeristön ja osapuolikonferenssin kokousten hallinto, rahoitus ja talousarvio

7.1

Sihteeristön hallinto

CoP19 Doc. 7.1

Sec.

7.2

UNEP:n pääjohtajan raportti hallinnollisista ja muista asioista

CoP19 Doc. 7.2

UNEP

7.3

Vuosia 2020–2022 koskevat rahoituskertomukset

CoP19 Doc. 7.3

Sec.

7.4

Vuosien 2023–2025 talousarvio ja työohjelma

CoP19 Doc. 7.4

Sec.

7.5

Rahoituksen saanti

CoP19 Doc. 7.5

SC

Ei kantaa

7.6

Valtuuskuntien tukiohjelma

CoP19 Doc. 7.6

Sec.

Hyväksytään sihteeristön ehdotus olla laajentamatta ohjelmaa yleisesti pysyvän komitean ja eläin- ja kasvikomiteoiden kokouksiin, koska tällaiseen laajennettuun ohjelmaan liittyvä hallinnollinen työ lisäisi merkittävästi sihteeristön työtä. Hyväksytään kuitenkin ohjelman ehdotettu rajoitettu laajentaminen vaatimukset täyttäviin osapuoliin, joihin sovelletaan XIII artiklan mukaisia menettelyjä. Kannatetaan ehdotettuja muutoksia päätöslauselmaan Conf. 17.3 ja päätösluonnokseen.

+

8.

Yleissopimuksen kielistrategia

CoP19 Doc. 8

Sec.

EU voi tukea vaihtoehtoa 2 ja on valmis keskustelemaan vaihtoehdon 3 tietyistä osista, jos ne rahoitetaan vapaaehtoisilla maksuilla. On otettava huomioon merkittävät talousarvio- ja viivästyskysymykset sekä mahdolliset vaikutukset CITES-yleissopimuksen täytäntöönpanoon ja sen noudattamisen valvontaan asiakirjassa Doc. 8 olevan 12 a kohdan mukaisesti. Kaikkiin osapuolikonferenssin yhteydessä kokoontuviin työryhmiin on kuuluttava kaikkien alueiden edustajia, ei ainoastaan niiden osapuolten edustajia, joiden virallisina kielinä ovat arabia, kiina ja venäjä, koska kaikilla päätöksillä on talousarviovaikutuksia kaikkiin osapuoliin.

(–)

Strategiakysymykset

9.

Komiteoiden raportit ja suositukset

9.1

Pysyvä komitea

9.1.1

Puheenjohtajan raportti

CoP19 Doc. 9.1.1

SC

Merkitään tiedoksi asiakirja ja kannatetaan päätösluonnoksia, mukaan lukien sihteeristön ehdotukset.

+

9.1.2

Uusien alueellisten jäsenten ja alueellisten varajäsenten valinta

Ei asiakirjaa

9.2

Eläinkomitea

9.2.1

Puheenjohtajan raportti

CoP19 Doc. 9.2.1

AC

Merkitään tiedoksi asiakirja ja kannatetaan päätösluonnoksia.

+

9.2.2

Uusien alueellisten jäsenten ja alueellisten varajäsenten valinta

Ei asiakirjaa

9.3

Kasvikomitea

9.3.1

Puheenjohtajan raportti

CoP19 Doc. 9.3.1

PC

Merkitään tiedoksi asiakirja.

9.3.2

Uusien alueellisten jäsenten ja alueellisten varajäsenten valinta

Ei asiakirjaa

10.

CITES-yleissopimuksen strateginen visio

CoP19 Doc. 10

SC

Kannatetaan päätöksiä. Indikaattoreja muutetaan ehkä uudelleen sen mukaan, miten vuoden 2020 jälkeinen maailmanlaajuinen biodiversiteettikehys kehittyy.

(+)

11.

Liitteessä I luetellut lajit

CoP19 Doc. 11

AC, PC

Kannatetaan ehdotusta edellyttäen, että päätösluonnoksiin tehdään EU:n ehdotuksesta muutamia muutoksia, mutta suhtaudutaan avoimesti keskusteluihin ehdotettuun prosessiin tehtävistä sihteeristön ehdottamista mukautuksista ja muista muutoksista, jos muut osapuolet niitä ehdottavat.

+

12.

Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppaa maailmassa koskeva raportti

CoP19 Doc. 12

Etelä-Afrikka

Ajatusta raportista ja kokousten välillä toimivasta työryhmästä kannatetaan yleisesti. Ehdotuksessa on kuitenkin vielä jonkin verran epävarmoja tekijöitä. Tästä syystä ja edellyttäen, että saatavilla on ulkoisia resursseja, ehdotusta voidaan tukea ainoastaan, jos erilaisten päätöksien puitteissa aloitetaan prosessi raportin määrittelemiseksi tarkemmin CoP20-kokouksessa tehtävää päätöksentekoa silmällä pitäen tai jos ehdotusta parannetaan merkittävästi CoP19-kokouksen aikana siten, että raportin sisältö selkiytyy.

(+)

13.

Alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen sitouttaminen

CoP19 Doc. 13

SC

Kannatetaan suositusta tehdä asiakirjan liitteeseen 1 sisältyvät tarkistetut päätökset ja kannustetaan tekemään erityisiä ehdotuksia alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen osallistumisesta CITES-yleissopimukseen.

+

14.

Elinkeinot

CoP19 Doc. 14

SC

Kannatetaan tarkistettujen päätösten hyväksymistä sekä päätösten 18.37 ja 18.36 poistamista.

+

15.

Mekanismi, joka koskee maaseutuyhteisöjen osallistumista CITES-yleissopimukseen

CoP19 Doc. 15

Eswatini, Namibia ja Zimbabwe

Ehdotuksia vastustetaan erillisenä asiakirjana. Aihe on kyllä tärkeä, mutta CITES-yleissopimuksen puitteissa on jo käynnissä kaksi erillistä alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin keskittyvää prosessia (ks. esityslistan kohdat 13 ja 14).

Kun kyseessä on alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen osallistuminen, ehdottajien olisi tehokkuuden ja johdonmukaisuuden lisäämiseksi yhdenmukaistettava ehdotuksensa esityslistan kohtien 13 ja 14 mukaisten prosessien kanssa. Ehdotus olisi annettava käsiteltäväksi asiaankuuluvalle työryhmälle tai tarvittaessa molemmille työryhmille.

(–)

16.

Valmiuksien kehittäminen

CoP19 Doc. 16

SC

Kannatetaan päätöslauselmaluonnosta ja ehdotuksia jatkaa yhdennetyn valmiuksien kehittämiskehyksen käsittelyä. Eräät vähäiset selvennykset saattavat olla tarpeen varsinkin päätöslauselmaluonnoksen 2 b kohdan soveltamisalan selkiyttämiseksi. Kannatetaan sihteeristön ehdottamia muutoksia.

+

17.

Yhteistyö järjestöjen ja monenvälisten ympäristösopimusten kanssa

17.1

Yhteistyö muiden luonnon monimuotoisuuteen liittyvien yleissopimusten kanssa

CoP19 Doc. 17.1

SC

Kannatetaan, sillä luonnon monimuotoisuuteen liittyvien monenvälisten ympäristösopimusten välistä synergiaa olisi edelleen vahvistettava ja sihteeristön olisi syytä tarkastella tilannetta jatkuvasti. Hyväksytään asiakirjan liitteissä esitetyt tarkistetut ja uudet päätösluonnokset ja kannatetaan kumppanuusstrategiaan tähtäävää työtä.

+

17.2

Yhteistyö maailmanlaajuisen kasviensuojelustrategian kanssa

CoP19 Doc. 17.2

PC

Kannatetaan uusia päätösluonnoksia, mukaan lukien sihteeristön ehdotus ottaa pysyvä komitea mukaan prosessiin.

+

17.3

Yhteistyö biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja

käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin kanssa

CoP19 Doc. 17.3

SC

Kannatetaan asiakirjan liitteeseen I sisältyviä päätösluonnoksia.

+

17.4

CITES-yleissopimuksen ja muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemisesta tehdyn yleissopimuksen yhteinen afrikkalaisia petoeläimiä koskeva aloite

CoP19 Doc. 17.4

Sec.

Kannatetaan päätösluonnosta, jonka mukaan asiaankuuluvat tiedot on välitettävä eläinkomitealle ja sihteeristölle on vastaavasti annettava tietoja afrikkalaisia petoeläimiä koskevasta aloitteesta, kuten eläinkomitea ja useat tarkkailijajärjestöt ovat ehdottaneet.

+

17.5

Luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuvia rikoksia käsittelevä kansainvälinen konsortio

CoP19 Doc. 17.5

Sec.

Kannatetaan päätösluonnosten hyväksymistä ja päätöksen 18.3 poistamista

+

18.

Yhdistyneiden kansakuntien Maailman luontopäivä

CoP19 Doc. 18

Sec.

Kannatetaan Maailman luontopäivää koskevan päätöksen 18.38 poistamista, koska päätös on pantu täytäntöön.

+

19.

CITES-yleissopimus ja metsät

CoP19 Doc. 19

Sec.

Ehdotusta kannatetaan. Ehdotetaan muutoksia synergioiden parantamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi muiden metsiin liittyvien kansainvälisten prosessien ja välineiden kanssa. Ehdotetaan, että pysyvää komiteaa voitaisiin konsultoida tutkimuksen tehtävänmäärityksestä (mahdollisesti puheenjohtajan kautta, jotta prosessi olisi yksinkertaisempi).

(+)

20.

Puulajeja koskeva ohjelma

CoP19 Doc. 20

Sec.

Kannatetaan päätösluonnoksia. EU katsoo, että ohjelmalla saadaan aikaan odotetut tulokset, ja kannustaa kaikkia osapuolia jatkamaan työtä ohjelman tulosten pohjalta ja edistämään edelleen CITES-yleissopimuksen täytäntöönpanoa luetteloitujen puulajien osalta.

+

21.

Norsujen kauppaa koskevan tietojärjestelmän (ETIS) tarkistus

CoP19 Doc. 21

SC

Useimmat suositukset ovat kannatettavissa, mukaan lukien sihteeristön ehdottamat toimitukselliset muutokset, lukuun ottamatta ETIS-tietojen toimituspäivämäärän muuttamista, joka voisi heikentää prosessia, koska analyysissä käytettyjen tietojen ja CoP-kokoukselle raportoinnin välillä on viive. Vastustetaan sen vuoksi lisäystä liitteessä 1 olevan 4 jakson toiseen kohtaan, mutta kannatetaan ICCWC:n ja ETIS:n välisen yhteistyön vahvistamista ja vuotuisten laitonta kauppaa käsittelevien raporttien tietojen jakamista ETIS:n kanssa.

Kannatetaan sihteeristön ehdotusta hyväksyä päätösluonnos, joka on osoitettu sihteeristölle ja pysyvälle komitealle selkeiden kriteerien laatimiseksi osapuolten luokittelua varten.

(+)

22.

Norsujen laittoman tappamisen seurantaohjelma (MIKE) ja ETIS-ohjelma

CoP19 Doc. 22

SC

Kannatetaan ehdotusta, muun muassa sihteeristön ehdottamaa uutta tekstiä, joka koskee päätöstä 19.BB a). MIKE- ja ETIS-ohjelmien pitkän aikavälin taloudellista elinkelpoisuutta olisi kuitenkin painotettava voimakkaammin. EU suhtautuu avoimesti sihteeristön ehdotukseen sisällyttää päätös 19.AA rahoitusta koskevaan päätökseen ja työohjelmaan kuluilmoituksineen.

+

23.

CITES-yleissopimuksen asema luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kansainväliseen kauppaan liittyvän zoonoosien tulevan leviämisriskin vähentämisessä

CoP19 Doc. 23

23.1

Pysyvän komitean (SC) raportti

CoP19 Doc. 23.1

SC

Kokousten välillä toimivan työryhmän työskentelyyn suhtaudutaan myönteisesti. Kannatetaan ehdotettuja päätöksiä ja muutoksia elävien yksilöiden kuljettamista koskevaan päätöslauselmaan Conf. 10.21 (Rev. CoP16).

+

23.2

Yhteinen terveys ja CITES-yleissopimus:

Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kaupasta ihmisten ja eläinten terveydelle aiheutuvat riskit

CoP19 Doc. 23.2

Gabon, Gambia, Liberia, Niger, Nigeria, Norsunluurannikko ja Senegal

Vastustetaan elementtejä, jotka eivät kuulu CITES-yleissopimuksen alaan. Kannatetaan joitakin päätöslauselmaluonnokseen sisältyviä elementtejä, kuten kansainvälisten määritelmien käyttöä ja yhteistyötä eläinlääkintä- ja kansanterveysviranomaisten kanssa, sekä ehdotetaan niiden sisällyttämistä asiakirjassa Doc 23.1 ehdotettuihin päätösluonnoksiin, ei kuitenkaan osana päätöslauselmaan johtavaa prosessia vaan CoP19-kokouksessa hyväksyttyinä päätöksinä.

(–)

24.

COVID19-pandemian vaikutukset yleissopimuksen täytäntöönpanoon

CoP19 Doc. 24

Sec.

Kannatetaan sihteeristön ehdottamia suosituksia sen varmistamiseksi, että CITES-kokoukset ja kokousten välinen työskentely voidaan toteuttaa myös poikkeuksellisissa toimintaolosuhteissa.

+

25.

Sukupuolikysymyksiä koskeva toimintasuunnitelma

CoP19 Doc. 25

Panama

Kannatetaan sukupuoleen liittyvien kysymysten tutkimista ja tuloksellista ratkaisemista. Kannatetaan ehdotettua päätöslauselmaa, johon on kuitenkin tehtävä lisämuutoksia. Ehdotetaan, että CoP-kokous käynnistäisi kokousten välisen prosessin, jossa pohdittaisiin päätöslauselman täytäntöönpanoa koskevien ohjeiden tarvetta ja sisältöä ja annettaisiin suosituksia pysyvälle komitealle sekä CoP20-kokoukselle.

(+)

Yleissopimuksen tulkintaa ja täytäntöönpanoa koskevat asiat

Nykyiset päätöslauselmat ja päätökset

26.

Päätöslauselmien uudelleentarkastelu

CoP19 Doc. 26

Sec.

Kannatetaan päätöslauselmiin tehtäviä muutoksia ja päätöksen 14.81 poistamista, jos asianomainen muutos päätöslauselmaan Conf. 14.8 (Rev. CoP17) hyväksytään. Olisi yhdenmukaistettava asiakirjassa 32 ehdotetun muutoksen kanssa.

+

27.

Päätösten uudelleentarkastelu

CoP19 Doc. 27

Kannatetaan sihteeristön ehdotuksia. Pidetään parempana, että kohtaa 18.55 ei poisteta, koska täytäntöönpano on kesken. Tarkistetaan, onko kohta 18.193 pantu täytäntöön ennen CoP-kokousta.

+

Yleinen määräysten noudattaminen ja noudattamisen valvonta

28.

Yleissopimuksen täytäntöönpanemiseksi annettu kansallinen lainsäädäntö

CoP19 Doc. 28

Sec.

Kannatetaan asiakirjan CoP19 Doc. 28 liitteeseen 1 sisältyvien päätösluonnosten hyväksymistä ja ehdotetaan, että päätökseen 19.EE h) lisätään mahdollinen raportointi pysyvän komitean säännöllisille kokouksille. Kannatetaan päätösten 18.62–18.67 poistamista ja sovitaan alustavasta talousarviosta liitteen 2 mukaisesti.

+

29.

CITES-yleissopimuksen noudattamiseen liittyvät asiat

29.1

XIII artiklan ja CITES-yleissopimuksen noudattamismenettelyjä koskevan päätöslauselman Conf. 14.3 (Rev. CoP18)

täytäntöönpano

CoP19 Doc. 29.1

Sec.

Merkitään tiedoksi XIII artiklan ja päätöslauselman Conf. 14.3. (Rev. CoP 18) täytäntöönpanoa koskevassa asiakirjassa esitetyt tiedot. Keskustellaan 42 kohdan b alakohdan mukaisesta suosituksesta, jotta voidaan tarvittaessa tukea nopeutettua menettelyä, sekä 42 kohdan c alakohdan mukaisesta suosituksesta, jotta pysyvä komitea voisi esittää mahdollisia parannuksia yleissopimuksen noudattamista koskevaan kysymykseen, ottaen huomioon muut mahdolliset keinot pysyvän komitean asialistan karsimiseksi.

0

29.2

Isoveltto (Totoaba macdonaldi)

CoP19 Doc. 29.2

29.2.1

Sihteeristön raportti

CoP19 Doc. 29.2.1

Sec.

Kannatetaan tarkistettujen ja uusien päätösluonnosten hyväksymistä (18.292–18.295, 19.CC ja 19.DD) asiakirjan CoP19 Doc. 29.2.1 liitteessä 3. Kehotetaan Meksikoa toteuttamaan tehokkaita toimenpiteitä kalifornianpyöriäisen suojelemiseksi. Asiakirjat 29.2.1 ja 29.2.2 ovat hyvin samankaltaisia, ja ne olisi yhdistettävä yhdeksi asiakirjaksi mahdollisesti sihteeristön raportin pohjalta.

+

29.2.2

Päätökset, jotka on uudistettu ja saatettu ajan tasalle 19:ttä osapuolikonferenssia varten

CoP19 Doc. 29.2.2

Amerikan yhdysvallat

Kannatetaan asiakirjan sisältöä, joka on kylläkin päällekkäinen sihteeristön asiakirjan 29.2.1 kanssa. Nämä kaksi asiakirjaa olisi yhdistettävä.

(+)

29.3

Madagaskarin eebenpuut (Diospyros spp.) ja palisanterit (Dalbergia spp.)

CoP19 Doc. 29.3

Sihteeristö pysyvän komitean puheenjohtajan kanssa neuvotellen

Tuetaan päätösluonnosta. Kannatetaan päätösluonnoksia; Madagaskarin on erityisesti varmistettava kaikki varastot, eivätkä osapuolet saa hyväksyä lajien Diospyros spp. (#5) ja Dalbergia spp. (#15) yksilöiden (jälleen)vientiä Madagaskarilta, ennen kuin Madagaskar on sihteeristöä tyydyttävällä tavalla todennut hankinnan laillisuuden ja antanut kansallisella tasolla näitä lajeja koskevan haitattomuuslausunnon.

+

30.

Määräysten noudattamista tukeva ohjelma

CoP19 Doc. 30

SC

Kannatetaan määräysten noudattamista tukevan ohjelman täytäntöönpanoa koskevia päätöksiä.

+

31.

Maanlaajuisesti merkittävän kaupan uudelleentarkastelut CoP19 Doc. 31

SC, joka sisällyttää asiakirjaan

AC:n ja PC:n puheenjohtajien ehdottamat päätösluonnokset

Kannatetaan, sillä on arvioitava, onko merkittävän kaupan uudelleentarkastelussa Madagaskarilla todetut ongelmakohdat ratkaistu tyydyttävästi.

+

32.

Päätöslauselman 11.3 (Rev. CoP18) uudelleentarkastelu, määräysten noudattaminen ja noudattamisen valvonta

CoP19 Doc. 32

SC

Kannatetaan ehdotettuja muutoksia päätöslauselmaan Conf. 11.3 (Rev. CoP18), lukuun ottamatta vähäisiä toimituksellisia muutoksia.

+

33.

Määräysten noudattamisen valvontaan liittyvät kysymykset

CoP19 Doc. 33

Sec.

Kannatetaan suosituksia, ja korostetaan olevan tärkeää jatkaa yleissopimuksen noudattamisen aktiivisen valvonnan edistämistä kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. Valvonnassa nojaudutaan ennen kaikkea valvontainstituutioiden riittäviin valmiuksiin ja niiden yksiköiden erikoistumiseen. Korostetaan myös, että on tärkeää puuttua luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomasta kaupasta aiheutuviin rahoitusvirtoihin.

+

34.

Laitonta kauppaa koskevat vuotuiset raportit

CoP19 Doc. 34

Sec.

Kannatetaan päätöslauselman Conf. 11.17 (Rev. CoP18) muutosta ja laitonta kauppaa koskevista vuotuisista raporteista tehtyjen päätösten 18.75 ja 18.76 poistamista.

Yleisesti kannatetaan ehdotettuja päätösluonnoksia 19.AA ja 19.BB tietyin selvennyksin ja muutoksin.

+

35.

CITES-luetteloituihin puulajeihin kuuluvien puiden laitonta kauppaa käsittelevä työryhmä

CoP19 Doc. 35

SC

Kannatetaan suosituksia: a) merkitään tiedoksi asiakirja sekä puutavaran ja muiden puutuotteiden tunnistamista koskevaan päätösluonnokseen 19.CC ehdotettu muutos sellaisena kuin PC on sen esittänyt asiakirjassa CoP19 Doc. 44.2 ja b) poistetaan noudattamisen valvontaa koskevat päätökset 18.79 ja 18.80.

+

36.

Luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuvan rikollisuuden rikosseuraamusten täytäntöönpanon tukeminen Länsi- ja Keski-Afrikassa

36.1

Pysyvän komitean raportti

CoP19 Doc. 36.1

SC

Asiakirjat 36.1 ja 36.2 olisi yhdistettävä. Yleisesti ollaan yhtä mieltä siitä, että luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuvan rikollisuuden rikosseuraamusten täytäntöönpanoa on tuettava. Päällekkäisyyksien välttämiseksi nykyisten toimien kanssa ja siksi, että rahaston perustaminen vaikuttaa pitkältä prosessilta, joka edellyttäisi huomattavia taloudellisia ja henkilöresursseja, sihteeristö tukee asiakirjassa 36.1 esitettyjä suosituksia. Kannustetaan muita osapuolia, valtionhallinnon ja hallitusten välisiä organisaatioita, kansalaisjärjestöjä ja sidosryhmiä, joita asia koskee, antamaan tukea näille alueille.

(+)

36.2

Luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuva rikollisuus ja rikosseuraamusten täytäntöönpanon tukeminen CITES-yleissopimuksen kautta

Länsi- ja Keski-Afrikassa

CoP19 Doc. 36.2

Gambia, Liberia, Niger, Nigeria, Norsunluurannikko ja Senegal

Asiakirjojen 36.1 ja 36.2 yhdistämistä ehdotettu, huomautukset kohdassa 36.1.

(–)

37.

Internetiin yhteydessä oleva luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuva rikollisuus

CoP19 Doc. 37

Sec.

Kannatetaan päätöslauselmaan Conf. 11.3 (Rev. CoP18) tehtäviä muutoksia ja päätösluonnoksia. Ehdotetaan, että osapuolten hyvien toimintatapojen lisäksi myös voimassa oleva kansallinen lainsäädäntö ilmoitettaisiin (lisäys päätösehdotukseen 19.AA). Olisi yhdenmukaistettava asiakirjassa 32 ehdotetun muutoksen kanssa.

+

38.

Kysynnän vähentäminen laittoman kaupan torjumiseksi

CoP19 Doc. 38

SC

Kannatetaan ohjeiden hyväksymistä osapuolikonferenssin 19. kokouksessa. Kannatetaan myös päätösluonnoksia ja päätöslauselman Conf. 17.4 muutoksia, jotta ohjeet olisivat paremmin osapuolten saatavilla kaikilla CITES-yleissopimuksen kielillä, ja samalla kannustetaan osapuolia käyttämään ohjeita.

+

39.

Sellaisten lajien kotimaanmarkkinat, joilla käydään usein laitonta kauppaa

CoP19 Doc. 39

SC

Kannatetaan suosituksia. Olisi yhdenmukaistettava asiakirjassa 32 ehdotetun muutoksen kanssa.

+

Kaupan sääntely

40.

Ohjeet laillisen hankinnan selvittämiseksi

CoP19 Doc. 40

SC

Eräitä laillisen hankinnan selvittämistä koskevien pikaohjeiden ja päätöksen 19.BB a) kohtia on selvennettävä. EU:n kannan muodostamista jatketaan, kun saatavilla on sihteeristön päivitetty asiakirja, jossa otetaan huomioon laillista hankintaa käsitelleen työpajan (elokuu 2022) tulokset.

(+)

41.

Sähköiset järjestelmät ja tietotekniikka sekä sähköinen todentaminen ja lupavalvonta

CoP19 Doc. 41

SC

Kannatetaan sähköistä todentamista ja valvontaa koskevan tutkimuksen päätelmää. Kannatetaan muutoksia, joita on ehdotettu lupia ja todistuksia koskevaan päätöslauselmaan Conf. 12.3 (Rev. CoP18), sellaisena kuin se on CITES-sihteeristön muuttamana, ja ehdotusta, jonka mukaan keskitettyyn arkkitehtuuriin perustuvat järjestelmät olisi otettava paremmin huomioon. Kannatetaan ehdotettuja muutoksia yleissopimuksen noudattamista ja noudattamisen valvontaa koskevaan päätöslauselmaan Conf.11.3 (Rev. COP18) erityisesti, jotta tulli saa käyttöönsä hallintoviranomaisten lupatietokannoissa olevat tiedot. Tuetaan riskinarviointia ja -analyysejä koskevia päätösluonnoksia sekä sähköisiä järjestelmiä ja tietotekniikkaa koskevia päätösluonnoksia.

+

42.

CITES-lupien ja -todistusten toimituksen tarkoituksen tunnukset

CoP19 Doc. 42

SC

Hyväksytään tähän liittyviin päätöslauselmiin ehdotetut muutokset ja kannatetaan ehdotettujen päätösluonnosten hyväksymistä kokousten välillä toimivan työryhmän uudelleen aktivoimiseksi, jotta osapuolten tapaa käyttää toimituksen tarkoituksen tunnuksia voidaan edelleen tarkastella ja muun muassa jatkaa keskustelua tarkoitustunnuksista P ja T.

+

43.

Haitattomuuslausunnot

43.1

Eläin- ja kasvikomiteoiden raportti

CoP19 Doc. 43.1

AC, PC

Kannatetaan AC31- ja PC25-kokouksissa sovittuja päätösluonnoksia.

+

43.2

Haitattomuuslausuntojen antaminen liitteen II lajien yksilöistä, kun ne on otettu meriympäristöstä, joka ei kuulu minkään valtion lainkäyttövaltaan

CoP19 Doc. 43.2

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta

Kannatetaan päätösluonnoksia, sillä ne on mukautettu käynnissä olevaan aloitteeseen, jossa pyritään vahvistamaan CITES-yleissopimuksen ja kalastusalan välisiä synergioita tarkoituksena parantaa CITES-luetteloitujen ja uhanalaisten haiden ja rauskujen suojelua.

+

44.

Tunnistamismateriaalit

44.1

Päätöslauselman Conf. 11.19. (Rev. CoP16) uudelleentarkastelu

CoP19 Doc. 44.1

SC

Kannatetaan suosituksia.

+

44.2

Puutavaran ja muiden puutuotteiden tunnistaminen

CoP19 Doc. 44.2

PC

Kannatetaan päätösluonnoksia, sillä vuosien mittaan on kerätty paljon tietoja, joiden yhdistäminen olisi hyödyllistä.

+

45.

Merkintäjärjestelmä kaviaarikauppaa varten

CoP19 Doc. 45

SC

Kannatetaan ehdotettuja päätösluonnoksia ja päätöksen 18.146 poistamista.

Ehdotetaan kokousten välissä toimivan työryhmän perustamista SC:hen. Työryhmä voi aloittaa työnsä heti, kun sihteeristön tekemä analyysi ja suositukset ovat saatavilla.

+

46.

Kivikorallien kauppa

CoP19 Doc. 46

Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot

EU:n ja sen jäsenvaltioiden esittämä asiakirja.

+

47.

Bioteknologian avulla tuotetut yksilöt

CoP19 Doc. 47

SC, Sec.

Kannatetaan suosituksia, asiantuntijakokouksen olisi toimittava perustana, jotta voidaan selkeyttää määritelmiä ja suojelukysymyksiä, joita työryhmä voi hyödyntää myöhemmässä vaiheessa. Kokouksen olisi toimittava perustana työryhmän työlle, minkä vuoksi se on pidettävä etukäteen.

+

48.

Käsitteen ”asianmukaiset ja hyväksyttävät määräpaikat” määritelmät

CoP19 Doc. 48

SC

Kannatetaan kummankin ei-sitovan ohjeasiakirjan hyväksymistä.

Kannatetaan liitteessä 3 olevaa päätösluonnosta sekä CITES-sihteeristön tekemiä muutoksia.

+

49.

Merestätuonti

CoP19 Doc. 49

SC

Kannatetaan ehdotettuja päätöksiä.

EU ja jäsenvaltiot ilmaisevat syvän huolensa siitä, että CITES-luetteloitujen lajien merestätuontia ja muuta kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolella olevilta alueilta tapahtuvaa tuontia koskevia CITES-määräyksiä ei ole pantu täytäntöön.

EU ja jäsenvaltiot korostavat, että merieläinlajeja koskevien CITES-määräysten täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää CITES- ja kalastusviranomaisten välistä tehokasta yhteistyötä.

+

50.

Takavarikoitujen yksilöiden hävittäminen

CoP19 Doc. 50

SC

Kannatetaan osapuolikonferenssin 19. kokoukselle ehdotettuja päätösluonnoksia sellaisina kuin niitä on SC74-kokouksessa suositeltu ja päätösten 18.159–18.164 mitätöimistä.

+

51.

Leopardeista (Panthera pardus) valmistettujen metsästysmuistojen kiintiöt

CoP19 Doc. 51

SC

Kannatetaan päätöslauselman Conf. 10.14 (Rev. CoP16) 1 kohdan a alakohdan muuttamista. Ehdotetaan sihteeristön ehdottamien päätösten muuttamista sen varmistamiseksi, että vientikiintiöitä (myös metsästyskiintiöitä) tarkistetaan säännöllisesti.

(+)

52.

Elävien yksilöiden kuljettaminen:

kuljetusta koskevien määräysten täytäntöönpanon tehostaminen

CoP19 Doc. 52

Amerikan yhdysvallat, Kanada, Kenia, Meksiko, Nigeria, Norsunluurannikko ja Senegal

Kannatetaan ehdotettuja päätöksiä ja päätöslauselmiin tehtäviä muutoksia, erityisesti IATAn sääntöjen käyttöoikeutta. Selkeytetään ensimmäisen (vähäisen) muutoksen tarkoitusta päätöslauselmassa Res. Conf 10.21 (lisätään ”kuljetusmenetelmästä riippumatta”) ja tarkastellaan mahdollisia vaikutuksia muita kuin lentokuljetuksia koskeviin ohjeisiin. Ollaan valmiita keskustelemaan osapuolten tai asiaankuuluvien sidosryhmien ehdotuksista ehdotettujen muutosten toteutettavuuden parantamiseksi alentamatta kuitenkaan ehdotuksen tavoitetasoa.

+

Poikkeukset ja kauppaa koskevat erityismääräykset

53.

Muiden kuin alkuperältään luonnonvaraisten eläin- ja kasviyksilöiden kauppaa koskevien CITES-yleissopimuksen määräysten uudelleentarkastelu

CoP19 Doc. 53

SC

Kannatetaan kokousten välillä toimivan työryhmän toiminnan jatkamista, koska käsiteltävät kysymykset ovat monimutkaisia eikä kaikkien toimeksiannossa mainittujen kohtien käsittelyyn ole ollut riittävästi aikaa. Tekstiin, erityisesti liitteeseen I, tarvitaan merkittäviä parannuksia tekstin selkeyttämiseksi ja kohdentamiseksi sekä CITES-sihteeristön esiin tuomien huolenaiheiden käsittelemiseksi. Kannatetaan sihteeristön kannan mukaisesti päätöslauselmaan 10.16 tehtävien muutosten hyväksymisen lykkäämistä CoP20-kokoukseen, mutta ne voidaan hyväksyä CoP19-kokouksessa, jos merkittävistä parannuksista sovitaan.

(–)

54.

Vankeudessa tuotetuiksi raportoiduilla eläinyksilöillä käytävän kaupan uudelleentarkastelua koskevan päätöslauselman Conf. 17.7 täytäntöönpano

CoP19 Doc. 54

Sec. SC:n puolesta ja AC:n puheenjohtajan kanssa neuvotellen.

Yleisesti kannatetaan, mutta liitteessä 1 olevien päätöslauselman muutosten ja päätösluonnosten sanamuotoon on tehtävä tiettyjä muutoksia, jotta erityisesti SC75:n (13.11.2022) ja kesäkuussa 2022 pidetyn työpajan tulokset voidaan ottaa huomioon. Kannatetaan liitteessä 2 olevia päätösluonnoksia.

(+)

55.

Liitteessä I lueteltujen eläinlajien yksilöiden kasvatusta vankeudessa kaupallisiin tarkoituksiin käsittävän toiminnan rekisteröinti

CoP19 Doc. 55

Amerikan yhdysvallat

Vastustetaan joitakin asiakirjassa esitettyjä perusteluja ja vastustetaan voimakkaasti joitakin ehdotetuista muutoksista. Kannatetaan yleisesti ajatusta siitä, että rekisteröinnissä ilmoitetut hyödykkeet julkistetaan CITES-verkkosivustolla. Vastustetaan ehdotusta, jonka mukaan uudet hyödykkeet edellyttävät uutta rekisteröintiä. Avoin poissulkevalle lähestymistavalle eli rekisteröintiprosessin laajentamiselle hyödykkeisiin, jotka on nimenomaisesti jätetty rekisteröinnin ulkopuolelle. Näillä muutoksilla ehdotus voidaan hyväksyä.

(–)

56.

Käsitettä ”keinotekoisesti lisätty” koskeva ohjeistus

CoP19 Doc. 56

PC

Kannatetaan liitteessä 1 olevien päätösluonnosten hyväksymistä. Koska alustavan ohjeistuksen laadinnan yhteydessä oli edelleen avoinna kysymyksiä, jotka koskivat agarpuuta, alkuperätunnuksen Y käyttöä ja muita ongelmakohtia, ohjeistuksen tarkistamista koskevan toimeksiannon mahdollisia muutoksia vastustetaan, sillä ne voisivat lopulta johtaa nykyisten standardien heikkenemiseen alkuperäkoodin A ja Y sekä istutusten määritelmän osalta.

+

57.

Keinotekoisesti lisätyiksi katsottavat yksilöt, jotka on kasvatettu luonnosta kerätyistä siemenistä tai itiöistä

CoP19 Doc. 57

PC SC:n puheenjohtajan kanssa neuvotellen

Kannatetaan päätösten 18.179–18.181 poistamista, koska työ on saatu valmiiksi.

+

Lajikohtaiset kysymykset

58.

Länsi-Afrikan korppikotkat (Accipitridae spp.)

CoP19 Doc. 58

SC Sec.:n kanssa neuvotellen

Hyväksytään päätösluonnokset 19.AA–19.FF, joilla korvataan päätökset 18.186–18.192.

+

59.

Gepardien (Acinonyx jubatus) laiton kauppa

CoP19 Doc. 59

Etiopia

Kannatetaan suosituksia, koska laiton kauppa on välitön uhka. Suositetaan, että Luoteis-Afrikan ja Iranin alalajit sisällytetään asianmukaisessa laajuudessa kaikkiin laittoman kaupan torjuntaa koskeviin käsittelyihin ja että luodaan mekanismi, joka toimii isoja kissaeläimiä käsittelevän työryhmän tietopohjana ja tehostaa sen työtä. Lisäksi suositusten antamisen CoP20-kokoukselle tulisi olla SC78:n eikä SC77:n tehtävä.

(+)

60.

Sammakkoeläinten (Amphibia spp.) suojelu

CoP19 Doc. 60

AC

Kannatetaan suosituksia, sillä sammakkoeläinlajien kansainvälisestä kaupasta ei ole kerätty riittävästi tietoja.

+

61.

Ankeriaat(Anguilla spp.)

CoP19 Doc. 61

SC AC:n puheenjohtajan kanssa neuvotellen

Kannatetaan SC:n suositusta hyväksyä liitteessä 1 olevat päätösluonnokset 19.AA–19.DD.

+

62.

Agarpuuta tuottavat eliösystematiikan osat

(Aquilaria spp. ja Gyrinops spp.)

62.1

Kasvikomitean raportti

CoP19 Doc. 62.1

PC

Kannatetaan päätösluonnosta ainoastaan sihteeristön muuttamana versiona. Korostetaan, että päätöslauselman Res. 16.10 ja muiden asianomaisten päätöslauselmien tarkistuksen yhteydessä on otettava huomioon uusi tieto, joka sisältyy asiakirjaan Doc. 62.2 ja siinä ehdotettuun tutkimukseen sekä asiakirjaan CoP19 Inf. 5. On kuitenkin tehtävä selväksi, että yleissopimuksen täytäntöönpanoa puulajien osalta koskevaa päätöslauselmaa Res. 10.13 ja muita mahdollisia päätöslauselmia ei saa heikentää keinotekoista lisäystä koskevien määritelmien ja eritelmien osalta.

(+)

62.2

Agarpuun ja CITES-yleissopimuksen historiallinen tausta ja haasteet

CoP19 Doc. 62.2

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta

Kannatetaan tai suositetaan koottujen tietojen hyödyllisyyttä. Pyydetään, että ehdotetun tutkimuksen mahdolliset tulokset otetaan huomioon päätöslauselmaan Res. 16.10 tehtävissä tarkistuksissa asiakirjassa Doc. 62.1 olevan päätösluonnoksen mukaisesti.

(+)

63.

Boswellia-puut (Boswellia spp.)

CoP19 Doc. 63

PC

Kannatetaan. Päätösluonnoksissa esitetään järkevä etenemistapa tiedoissa olevien aukkojen täyttämiseksi, jotta osapuolet voivat tulevaisuudessa mahdollisesti tehdä luettelointiehdotuksia.

+

64.

Merikilpikonnat (Cheloniidae spp. ja Dermochelyidae spp.)

64.1

Sihteeristön ja pysyvän komitean raportti

CoP19 Doc. 64.1

SC, Sec.

Kannatetaan sihteeristön uutta ehdotusta tiettyjen päätösluonnosten sisällyttämisestä merikilpikonnia koskevaan uuteen päätöslauselmaan asiakirjassa doc. 64.2 ehdotetun mukaisesti ja uusitaan päätös 18.217 (Rev. CoP19). Kaksi merikilpikonnalajia ovat äärimmäisen uhanalaisia, yksi on uhanalainen, ja kaikissa kansainvälinen luonnonsuojeluliiton arvioissa ennakoidaan kielteistä kehityssuuntaa. Lisätyötä tarvitaan, jotta jatkuva taantuminen ja sukupuutto voidaan estää. Kannatetaan yhdistämistä kohdan 64.2. kanssa.

(+)

64.2

Merikilpikonnien suojelu

CoP19 Doc. 64.2

Amerikan yhdysvallat, Brasilia, Costa Rica, Kolumbia ja Peru

Kannatetaan uutta päätöslauselmaa sihteeristön ehdottamilla muutoksilla. Kannatetaan yhdistämistä kohdan 64.1 kanssa.

(+)

65.

Hait ja rauskut (Elasmobranchii spp.)

CoP19 Doc. 65

SC, AC, Sec.:n kanssa

neuvotellen, sekä AC

Kannatetaan pysyvän komitean ja eläinkomitean suosituksia hyväksyä asiakirjan liitteeseen 4 sisältyvät päätösluonnokset 19.AA–19.FF. Pitkän aikavälin rahoitus on keskeisessä asemassa, jotta meriympäristön lajien luetteloiden toteuttamiselle voidaan varmistaa tarvittava tuki, minkä vuoksi päätöksen 19 BB toimien ehdoksi ei pitäisi asettaa ulkoisen rahoituksen saatavuutta.

+

66.

Norsut (Elephantidae spp.)

66.1

Norsuyksilöillä käytävää kauppaa koskevan päätöslauselman Conf. 10.10 (Rev. CoP18) täytäntöönpano

CoP19 Doc. 66.1

Sec., SC:n pyynnöstä

Kannatetaan liitteessä 1 olevia päätöksiä, jotka liittyvät kotimaisten norsunluumarkkinoiden sulkemiseen. Kannatetaan liitteessä 2 olevia päätösluonnoksia, jotka liittyvät mammutinluun kauppaan, sekä CITES-sihteeristön ehdottamaa muutosta. Kannatetaan liitteessä 3 olevia päätösluonnoksia aasiannorsujen kaupasta. Kannatetaan liitteessä 4 olevia päätösluonnoksia, jotka liittyvät norsunluuvarastoja koskevaan käytännön ohjeistukseen.

+

66.2

Norsunluuvarastot

66.2.1

Norsunluuvarastot:

norsuyksilöillä käytävää kauppaa koskevan päätöslauselman Conf. 10.10 (Rev. CoP18) täytäntöönpano

CoP19 Doc. 66.2.1

Benin, Burkina Faso, Etiopia, Gabon, Kenia,

Liberia, Niger, Päiväntasaajan Guinea, Senegal ja Togo

Asianmukaisen raportoinnin myönnetään olevan tarpeen, mutta samalla katsotaan sihteeristön tavoin, että norsunluuvarastoja koskeva raportointi ja varastojen hallintaan liittyvän teknisen tuen antaminen, sellaisina kuin ne on esitetty norsuyksilöillä käytävää kauppaa koskevan päätöslauselman Conf. 10.10 (Rev. CoP18) 7 kohdan e alakohdassa ja 11 kohdassa, ovat riittävät, jos osapuolet toteuttavat ne asianmukaisesti, ja että ehdotetut asiakirjan CoP19 Doc. 66.1 liitteeseen 4 sisältyvät uudet päätösluonnokset ovat myös riittävät.

Vastustetaan ehdotettuja uusia päätösluonnoksia 19AA ja BB, mutta kannatetaan sihteeristön ehdottamia muutettuja päätöksiä.

(–)

66.2.2

Perustetaan rahasto, joka on levinneisyysalueella olevien valtioiden käytettävissä norsunluuvarastojen ei-kaupallisen hävittämisen tarkoituksissa

CoP19 Doc. 66.2.2

Kenia

EU kannattaa yleisesti norsunluun ei-kaupallista hävittämistä, mutta katsoo, että kullakin osapuolella on täysivaltainen oikeus päättää itse, miten se hallinnoi varastojaan, kunhan niitä hallinnoidaan asianmukaisesti. On kyseenalaista, tarvitaanko institutionaalista rahoitusprosessia yhden hävitysmenetelmän tukemiseksi ainoastaan yhdentyyppistä takavarikoitua tuotetta varten. Ehdotusta vastustetaan nykyisessä muodossaan, sillä kaikkien Afrikan norsujen levinneisyysalueen valtioiden yhteinen lähestymistapa olisi asianmukaisempi.

(–)

66.3

Norsunluun kotimaanmarkkinoiden sulkemista koskevan päätöslauselman Conf. 10.10 (Rev. CoP18) täytäntöönpanoon liittyvät näkökohdat

CoP19 Doc. 66.3

Benin, Burkina Faso, Etiopia, Gabon, Liberia,

Niger, Päiväntasaajan Guinea, Senegal ja Togo

EU kannattaa päätösluonnosta 19.AA, mutta kyseenalaistaa päätösluonnoksiin 19.BB ja 19.CC tehtyjen muutosten tarpeellisuuden, koska on epäselvää, mihin muuntyyppisiin asiaankuuluviin saatavilla oleviin tietoihin niissä viitataan. Voimme tukea päätöstä 19.DD sihteeristön tarkistamassa muodossa.

(–)

66.4

Elävillä afrikannorsuilla käytävä kauppa

66.4.1

Elävillä afrikannorsuyksilöillä käytävä kansainvälinen kauppa: norsuyksilöillä käytävää kauppaa koskevan päätöslauselman Conf. 10.10 (Rev. CoP18) ehdotettu tarkistus

CoP19 Doc. 66.4.1

Benin, Burkina Faso, Etiopia, Gabon, Liberia, Niger, Päiväntasaajan Guinea,

Senegal ja Togo

Asiakirjan tarkoitus vastaa EU:n jakamaa tavoitetta (ks. asiak. 66.4.2), joka on rajoittaa elävien norsujen kauppa in situ -suojeluohjelmiin ainoastaan vähäisin poikkeuksin. Ehdottajien kanssa käytäviin keskusteluihin tavoista saavuttaa tavoite suhtaudutaan avoimesti. Joitakin ehdotuksen osia kuitenkin vastustetaan: on löydettävä näitä eri elementtejä koskeva laajempi ratkaisu (huomautuksen 2 tulkinta, elävillä afrikannorsuilla käytävään kauppaan liittyvät erityissäännöt, joissa otetaan huomioon poikkeukselliset ex situ -siirrot sekä pito-olosuhteita ja hoitoa koskevat ei-sitovat ohjeet, samoin kuin in situ -suojelun hyödyt).

(–)

66.4.2

Kehyksen selkeyttäminen: Euroopan unionin ehdotus

CoP19 Doc. 66.4.2

Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot

EU:n ja sen jäsenvaltioiden esittämä asiakirja.

+

66.5

Raportti norsujen laittoman tappamisen seurannasta (MIKE)

CoP19 Doc. 66.5

Sec.

Merkitään raportti tiedoksi.

66.6

Raportti norsujen kauppaa koskevasta tietojärjestelmästä (ETIS)

CoP19 Doc. 66.6

Sec.

Merkitään raportti tiedoksi.

66.7

Norsunluun kaupan valvontaa koskeviin kansallisiin toimintasuunnitelmiin liittyvän prosessin uudelleentarkastelu

CoP19 Doc. 66.7

Amerikan yhdysvallat, Malawi ja Senegal

EU tukisi uudelleentarkastelua, jos siinä keskityttäisiin koko prosessin sijasta asiakirjassa mainittuihin ongelmakohtiin siten, ettei prosessi mahdollisesti heikentyisi.

(+)

67.

CITES-yleissopimuksen isoja kissaeläimiä (Felidae spp.) käsittelevä työryhmä

CoP19 Doc. 67

SC

Kannatetaan ehdotettuja CITES-yleissopimuksen isoja kissaeläimiä käsittelevän työryhmän tarkistettua toimeksiantoa ja toimintatapaa koskevia päätösluonnoksia, sellaisina kuin niistä on sovittu Sc74-kokouksessa, vaikka joitakin muutoksia saattaisi olla tarpeen tehdä asiakirjojen Doc. 59 ja Doc. 73.2 mukaisesti, ja päätösten 18.245 ja 18.248 poistamista.

+

68.

Aasialaiset isot kissaeläimet (Felidae spp.)

CoP19 Doc. 68

Sec. SC:n puheenjohtajan kanssa neuvotellen

Yleinen tuki asiakirjalle. Päätökseen Dec. 19AA ehdotetaan muutoksia, joilla parannetaan tietojenvaihtoa rikosteknisistä tutkimushankkeista, mukaan lukien geneettiset ja muut menetelmät.

+

69.

Merihevoset (Hippocampus spp.)

69.1

Pysyvän komitean raportti

CoP19 Doc. 69.1

SC

Kannatetaan pysyvän komitean suosituksia hyväksyä asiakirjan liitteeseen 1 sisältyvät päätösluonnokset 19.AA–19.CC. Kannatetaan erityisesti asiantuntijaseminaarin järjestämistä, jotta CITES-yleissopimuksen täytäntöönpanosta ja noudattamisen valvonnasta voidaan keskustella Hippocampus spp. -lajien kaupan osalta.

+

69.2

Seuraavat vaiheet merihevosia koskevan liitteeseen II luetteloinnin saattamiseksi onnistuneesti päätökseen

CoP19 Doc. 69.2

Amerikan yhdysvallat, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, Malediivit, Monaco, Nigeria, Peru, Senegal, Sri Lanka ja Togo.

Ehdottajille on esitetty, että asiakirja yhdistettäisiin asiakirjan 69.1 kanssa, koska näillä asiakirjoilla on samankaltaiset tavoitteet. Tärkeitä asioita, jotka tällöin olisi säilytettävä, ovat merihevosten sisällyttäminen ehdotetun haitattomuuslausuntoa koskevan työpajan käsittelyihin (69.2) ja sellaisen asiantuntijaseminaarin järjestäminen, jossa keskustellaan CITES-yleissopimuksen täytäntöönpanosta ja noudattamisen valvonnasta Hippocampus spp. -lajien kaupan osalta (69.1).

(+)

70.

Ruusupuulajit [Leguminosae (Fabaceae)]

CoP19 Doc. 70

PC

Ruusupuulajeja koskevia päätösluonnoksia kannatetaan siinä muodossa kuin niistä on sovittu kasvikomiteassa.

+

71.

Muurahaiskävyt (Manis spp.)

71.1

Pysyvän komitean ja eläinkomitean raportti

CoP19 Doc. 71.1

SC AC:n puheenjohtajan kanssa neuvotellen

Suosituksia kannatetaan, mutta niihin voisi lisätä asiakirjassa 71.2 esiin tuotuja seikkoja.

+

71.2

Ehdotetut muutokset päätöslauselmaan Conf. 17.10

CoP19 Doc. 71.2

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta

Kannatetaan ehdotettuja muutoksia, sillä muurahaiskäpyjen laittoman kaupan estämiseksi tarvitaan lisätoimia. Kannatetaan asiakirjojen 71.1 ja 71.2 konsolidoitua tekstiä sihteeristön ehdottamassa muodossa.

+

72.

Afrikkalainen leijona (Panthera leo)

CoP19 Doc. 72

Sec. SC:n puheenjohtajan kanssa neuvotellen

Kannatetaan AC:n ehdotusta jatkaa afrikkalaisia leijonia (Panthera leo) koskevaa työtä kokousten välillä ja uuden päätöksen tekemistä.

+

73.

Jaguaari (Panthera onca)

73.1

Pysyvän komitean raportti

CoP19 Doc. 73.1

SC

Kannatetaan päätösten 18.251–18.253 poistamista sihteeristön suosituksen mukaisesti ja tämän asiakirjan liitteessä 1 olevien jaguaareja koskevien päätösluonnosten hyväksymistä.

+

73.2

Jaguaareista SC74-kokouksessa sovittuja päätösluonnoksia koskevat muutosehdotukset

CoP19 Doc. 73.2

Costa Rica, El Salvador, Meksiko ja Peru

Kannatetaan periaatteessa päätösluonnoksia, jos 19.DD b) (pyynnöt arvioida, onko tarpeen antaa erityinen jaguaareja koskeva päätöslauselma – EU ei kannattanut tätä CoP18-kokouksessa) poistetaan. Luodaan mekanismi, joka tarjoaa tietopohjan isoja kissaeläimiä käsittelevän työryhmän työlle ja vahvistaa sitä.

(+)

74.

Varpuslinnuilla (Passeriformes spp.) käytävä kauppa ja suojelun hallinnointi

CoP19 Doc. 74

AC

Kannatetaan eläinkomitean suosituksia uudistaa varpuslinnuilla (Passeriformes spp.) käytävää kauppaa ja suojelun hallinnointia koskevat päätökset 18.256–18.259, koska siihen on nyt saatavilla rahoitusta.

+

75.

Sarvikuonot (Rhinocerotidae spp.)

CoP19 Doc. 75

SC, Sec.

Kannatetaan pysyvän komitean ja sihteeristön laatimaa asiakirjaa ja muutoksia päätöslauselmaan Res. Conf. 9.14 (CoP17) sekä liitteessä 3 olevia päätöksiä. Pohditaan, olisiko jotkin osapuolille osoitetun päätöksen 18.110 osat, joita ehdotetaan poistettavaksi, säilytettävä päätöslauselmassa 9.14 (CoP17) tai päätöksissä.

+

76.

Saiga-antiloopit (Saiga spp.)

CoP19 Doc. 76

SC.

Kannatetaan AC:n ehdottamia päätöksiä sellaisina kuin ne ovat sihteeristön muuttamina.

+

77.

Jättiläissiipikotilot (Strombus gigas)

CoP19 Doc. 77

Sec.

Kannatetaan tämän asiakirjan liitteessä 1 olevia päätösluonnoksia 19.AA–19.DD sekä päätösten 18.275–18.280 poistamista, lukuun ottamatta päätöstä 18.278b, joka olisi säilytettävä.

(+)

78.

Kilpikonnat ja makean veden kilpikonnat (Testudines spp.)

CoP19 Doc. 78

Sec.

Yhdytään näkemykseen, jonka mukaan päätökset 18.286–18.291 on pantu täytäntöön ja ne voidaan poistaa. Ehdotetaan seurantapäätöstä, jossa vaaditaan Madagaskaria esittämään uhanalaisia kilpikonnalajejaan koskeva kattava suojelustrategia.

+

79.

Afrikkalaiset puulajit

CoP19 Doc. 79

PC

Kannatetaan. Asiakirjan PC25 Doc. 28 liitteeseen sisältyvän afrikkalaisten puulajien ja niihin liittyvien CITES-prosessien luettelon saattaminen ajan tasalle on välttämätöntä.

+

80.

Meren koristekalat

CoP19 Doc. 80

AC

Kannatetaan tämän asiakirjan liitteessä 1 olevia päätösluonnoksia 19.AA–19.BB sekä päätösten 18.263–18.265 poistamista.

+

81.

Neotrooppiset puulajit

CoP19 Doc. 81

PC

Kannatetaan. Asiakirjan PC25 Doc. 29 liitteeseen sisältyvän afrikkalaisten puulajien ja niihin liittyvien CITES-prosessien luettelon saattaminen ajan tasalle on välttämätöntä.

+

82.

Lääke- ja maustekasvilajien kauppa

CoP19 Doc. 82

PC

Kannatetaan, mutta samalla vaaditaan, että mahdollinen uusi päätöslauselma kattaisi kaikentyyppiset lääke- ja maustekasvilajien yksilöitä sisältävät tuotteet eikä pelkästään lääkkeitä.

+

83.

Sukupuuttoon kuolemisen vaarassa olevien lajien nimeäminen CITES-yleissopimuksen osapuolia varten

CoP19 Doc. 83

Gambia, Liberia, Niger, Nigeria ja Senegal

Vastustetaan uuden tietokannan perustamista koskevaa päätöslauselmaehdotusta, sillä Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton nykyinen Punainen lista on riittävä arviointiperusta. Vastustetaan myös liitteessä 2 olevia päätösluonnoksia nykyisessä muodossaan; tunnustetaan kuitenkin, että muutamat levinneisyysalueeseen kuuluvat valtiot tarvitsevat teknistä apua sellaisten kansainvälisen kaupan uhkaamien lajien luettelointiehdotusten laatimisessa, joita ei ole vielä lueteltu CITES-yleissopimuksen liitteissä.

–

Liitteiden ylläpito

84.

Vakionimistö

84.1

Eläin- ja kasvikomiteoiden raportti

CoP19 Doc. 84.1

AC ja PC, niiden nimikkeistöön perehtyneiden asiantuntijoiden valmistelun pohjalta

Kannatetaan ehdotettuja päätöksiä ja 18. osapuolikonferenssin päätösten uusimista siten kuin asiakirjassa Doc. 84.1 esitetään ja kannatetaan tarkistetun päätöslauselman Conf. 12.11 (Rev. CoP18) hyväksymistä sekä eläimistön että kasviston osalta.

+

84.2

Vakionimistö Dipteryx spp. -lajeja varten

CoP19 Doc. 84.2

Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot

EU:n ja sen jäsenvaltioiden esittämä asiakirja.

+

84.3

Vakionimistö Khaya spp. -lajeja varten

CoP19 Doc. 84.3

Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot

EU:n ja sen jäsenvaltioiden esittämä asiakirja.

+

84.4

Vakionimistö Rhodiola spp. -lajeja varten

CoP19 Doc. 84.4

Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot

EU:n ja sen jäsenvaltioiden esittämä asiakirja.

+

85.

Huomautukset

85.1

Pysyvän komitean raportti

CoP19 Doc. 85.1

SC

Kannatetaan pysyvän komitean esittämää asiakirjaa, ja kannatetaan työryhmän perustamista uudelleen.

+

85.2

Tietojärjestelmä CITES-luetteloitujen puulajien kauppaa varten

CoP19 Doc. 85.2

SC, Sec.

Kannatetaan, sillä on tärkeää tiedostaa tähänastinen työ ja jatkaa sen pohjalta, välttäen samalla päällekkäisyys ITTOn työn kanssa.

+

85.3

Nykyisiä ja ehdotettuja huomautuksia koskeva epävirallinen tarkistusjärjestelmä

CoP19 Doc. 85.3

SC:n puheenjohtaja Sec.:n kanssa neuvotellen

Kannatetaan nykyisiä ja ehdotettuja huomautuksia koskevaan epäviralliseen tarkistusjärjestelmään liittyvää päätösehdotusta.

+

86.

Tuotteet, joihin sisältyy liitteeseen II sisältyvien orkideoiden yksilöitä

CoP19 Doc. 86

SC

Kannatetaan päätösluonnoksia ja päätösten 18.327–18.330 poistamista.

+

87.

Muutokset päätöslauselmaan Conf. 9.24 (Rev. CoP17)

87.1

Ehdotetut muutokset päätöslauselmaan Conf. 9.24 (Rev. CoP17)

CoP19 Doc. 87.1

Botswana, Kambodža, Namibia, Swazimaa ja Zimbabwe

Vastustetaan päätöslauselman 9.24 uutta käsittelyä. Ollaan valmiita keskustelemaan tietyistä ehdotuksen osista, jotka eivät kuulu päätöslauselman Res. 9.24 soveltamisalaan.

–

87.2

CITES-yleissopimuksen liitteissä luetellut vesieläinlajit:

ehdotuksia uudeksi tavaksi luetteloida haita ja rauskukaloja

CoP19 Doc. 87.2

Senegal

Kaupallisesti hyödynnettävien vesieläinlajien määritelmä, johon viitataan päätöslauselman Conf 9.24 (Rev CoP17) liitteessä 5 olevassa alaviitteessä (”Application of decline for commercially exploited aquatic species”), on epäselvä ja johtaa väärinkäsityksiin. EU on samaa mieltä siitä, että alaviitettä on tarkistettava, ja on valmis kannattamaan työryhmän perustamista istunnon ajaksi tai istuntojen välistä prosessia, jotta voidaan keskustella parhaasta etenemistavasta kaikkien niiden vesieliöiden osalta, joiden kasvu on hidasta ja lisääntymistuotos vähäinen (ei ainoastaan haiden ja rauskujen).

(+)

88.

Osapuolikonferenssin 18. kokouksen jälkeen tehdyt varaumat

CoP19 Doc. 88

Sec.

Kannatetaan sihteeristön ehdotuksia, jotka koskevat päätöslauselman 11.21 (Rev. CoP18) uutta 1 kohdan h alakohtaa sekä päätöslauselman 4.6 (Rev. CoP18) uutta 2 kohdan f alakohtaa, mahdollisena vaihtoehtona samaa asiaa koskeville EU:n tekstiehdotuksille asiakirjan 66.4 kohdassa 14, koska sihteeristön ehdotuksilla on sama tarkoitus ja tavoite.

Tuetaan alustavasti muiden muutosten hyväksymistä, joita sihteeristö on ehdottanut päätöslauselmiin Res. Conf. 11.21, Res Conf. 4.6 (Rev. CoP18) ja Res. Conf. 4.25 (Rev. CoP 18). Tekstin parantamiseksi saatetaan kuitenkin ehdottaa joitakin muutoksia, etenkin jotta se kattaisi päätöslauselmassa Res. Conf. 4.25 (Rev. CoP18) tehdyn useampaan liitteeseen sijoittamisen, jotta päätöslauselman Res. Conf. 4.25 (Rev. CoP18) määräyksiä sovellettaisiin myös kasveihin ja jotta voitaisiin varmistaa, että päätöslauselmaan Res. Conf. 4.6 (Rev. CoP18) ehdotetuissa muutoksissa otetaan huomioon päätöslauselmien muutosprosessien ja niihin viittaavien huomautusten muutosten välinen yhteys.

(+)

Ehdotukset liitteiden muuttamisesta

89.

Ehdotukset liitteiden I ja II muuttamisesta

Luettelointiehdotuksia käsitellään tämän asiakirjan 2 osassa jäljempänä.

89.1

Sihteeristön arviointi ehdotuksista muuttaa liitteitä I ja II

CoP19 Doc. 89.1

89.2

Osapuolten huomautukset

CoP19 Doc. 89.2

Sec.

89.3

Sääntöjen mukaisesti kuultujen tahojen kommentit

CoP19 Doc. 89.3

Kokouksen päättäminen

90.

Osapuolikonferenssin seuraavan sääntömääräisen kokouksen ajankohdan ja paikan määrittäminen

Ei asiakirjaa

91.

Päätöspuheenvuorot (tarkkailijat, osapuolet, CITES-pääsihteeri, isäntämaan hallitus)

Ei asiakirjaa

2.   
  Luettelointiehdotukset

| Nro | Taksoni/yksityiskohta | Ehdotus | Ehdottaja | Huomautukset | Kanta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELÄIMISTÖ – NISÄKKÄÄT (MAMMALIA) |
| 1. | Hippopotamus amphibious (Hippopotamus) | II – I
  Siirretään liitteestä II liitteeseen I. | Benin, Burkina Faso, Gabon, Guinea, Keski-Afrikan tasavalta, Liberia, Mali, Niger, Senegal ja Togo | Vastustetaan. Populaatio ei täytä liitteen I luettelointiperusteita.
  Todetaan, että lajien suojelua on tehostettava tietyillä alueilla, ja ollaan valmiita keskustelemaan siitä, miten asiassa edetään liitteessä II olevan luettelon osalta. | – |
| 2. | Ceratotherium simum simum (etelänleveähuulisarvikuono eli isosarvikuono; Namibian populaatio) | I – II
  Siirretään Namibian populaatio liitteestä I liitteeseen II seuraavalla huomautuksella:
  Ainoastaan seuraavanlaisten yksilöiden ja tuotteiden kansainvälisen kaupan sallimiseksi:






  a) | elävät eläimet ainoastaan in situ -suojelua varten; ja |

Nro

Taksoni/yksityiskohta

Ehdotus

Ehdottaja

Huomautukset

Kanta

ELÄIMISTÖ – NISÄKKÄÄT (MAMMALIA)

1.

Hippopotamus amphibious (Hippopotamus)

II – I

Siirretään liitteestä II liitteeseen I.

Benin, Burkina Faso, Gabon, Guinea, Keski-Afrikan tasavalta, Liberia, Mali, Niger, Senegal ja Togo

Vastustetaan. Populaatio ei täytä liitteen I luettelointiperusteita.

Todetaan, että lajien suojelua on tehostettava tietyillä alueilla, ja ollaan valmiita keskustelemaan siitä, miten asiassa edetään liitteessä II olevan luettelon osalta.

–

2.

Ceratotherium simum simum (etelänleveähuulisarvikuono eli isosarvikuono; Namibian populaatio)

I – II

Siirretään Namibian populaatio liitteestä I liitteeseen II seuraavalla huomautuksella:

Ainoastaan seuraavanlaisten yksilöiden ja tuotteiden kansainvälisen kaupan sallimiseksi:

a)

elävät eläimet ainoastaan in situ -suojelua varten; ja

| b) | metsästysmuistot. |
| --- | --- |

b)

metsästysmuistot.

Kaikki muut yksilöt katsotaan liitteessä I lueteltujen lajien yksilöiksi, ja niiden kauppaa säännellään sen mukaisesti.

Botswana, Namibia

Biologiset perusteet luetteloinnin muuttamiseksi näyttävät täyttyvän. Lisääntymistä ja populaation rakennetta sekä populaation todellista kokoa ja hajanaisuutta koskevat tiedot ovat kuitenkin kyseenalaiset. Sen vuoksi liitteeseen II siirtämistä voidaan kannattaa vain niiden elävien eläinten osalta, jotka on tarkoitettu in situ -suojeluun, ja niiden kohteiden osalta, jotka sijaitsevat luontaisella ja historiallisella levinneisyysalueella Afrikassa. Siirtämistä liitteeseen II metsästysmuistojen kaupan sallimiseksi ei varovaisuussyistä voida kannattaa, koska metsästysmuistoista peräisin olevien sarvikuononsarvien on osoitettu päätyvän laittomaan kauppaan ja koska niiden luetteloiminen liitteessä II johtaisi siihen, että tuojaosapuolten suorittama metsästysmuistojen valvonta heikentyisi.

(–)

3.

Ceratotherium simum simum (etelänleveähuulisarvikuono eli isosarvikuono; Swazimaan populaatio)

Poistetaan nykyinen Swazimaan populaation luettelointia liitteessä II koskeva huomautus.

Swazimaa

Vastustetaan. Populaatio täyttää edelleen perusteet sisällyttämiselle liitteeseen II, mutta huomautusten poistaminen ehdotetulla tavalla ei vastaisi varotoimenpiteitä, jotka esitetään päätöslauselman Res. Conf. 9.24 liitteen 4 kohdassa A.2.a. Sarvikuononsarvien kaupan uudelleenkäynnistäminen lähettäisi tässä vaiheessa väärän signaalin, kun otetaan huomioon salametsästyksen ja laittoman kaupan suuri määrä. Se myös vaarantaisi monien osapuolten toimet tämän lajin kysynnän vähentämiseksi.

–

4.

Loxodonta africana (afrikannorsu; Botswanan, Etelä-Afrikan, Namibian ja Zimbabwen populaatiot)

Muutetaan Botswanan, Etelä-Afrikan, Namibian ja Zimbabwen populaatioihin liittyvää huomautusta 2.

Ehdotetut muutokset esitetään yliviivattuina:

Ainoastaan seuraavien yksilöiden ja tuotteiden kaupan sallimiseksi:

| a) | metsästysmuistot muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

a)

metsästysmuistot muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin;

| b) | elävillä eläimillä käytävä kauppa asianmukaisiin ja hyväksyttäviin määräpaikkoihin siten kuin ne on määritetty päätöslauselmassa Conf. 11.20 (Rev. CoP17) Botswanan ja Zimbabwen osalta sekä Etelä-Afrikan ja Namibian in situ -suojeluohjelmia varten; |
| --- | --- |

b)

elävillä eläimillä käytävä kauppa asianmukaisiin ja hyväksyttäviin määräpaikkoihin siten kuin ne on määritetty päätöslauselmassa Conf. 11.20 (Rev. CoP17) Botswanan ja Zimbabwen osalta sekä Etelä-Afrikan ja Namibian in situ -suojeluohjelmia varten;

| c) | vuodilla käytävä kauppa; |
| --- | --- |

c)

vuodilla käytävä kauppa;

| d) | karvoilla käytävä kauppa; |
| --- | --- |

d)

karvoilla käytävä kauppa;

| e) | nahkavalmisteilla käytävä kauppa kaupallisiin tai muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin Botswanan, Etelä-Afrikan ja Namibian ja Zimbabwen osalta; |
| --- | --- |

e)

nahkavalmisteilla käytävä kauppa kaupallisiin tai muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin Botswanan, Etelä-Afrikan ja Namibian ja Zimbabwen osalta;

| f) | yksilöllisesti merkityillä ja sertifioiduilla viimeisteltyihin koruihin sisältyvillä ekipa-esineillä, joille on myönnetty todistus, käytävä kauppa muissa kuin kaupallisissa tarkoituksissa Namibian osalta ja norsunluuveistoksilla käytävä kauppa muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin Zimbabwen osalta; |
| --- | --- |

f)

yksilöllisesti merkityillä ja sertifioiduilla viimeisteltyihin koruihin sisältyvillä ekipa-esineillä, joille on myönnetty todistus, käytävä kauppa muissa kuin kaupallisissa tarkoituksissa Namibian osalta ja norsunluuveistoksilla käytävä kauppa muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin Zimbabwen osalta;

| g) | rekisteröidyllä käsittelemättömällä norsunluulla käytävä kauppa (Botswana, Etelä-Afrikka, Namibia ja Zimbabwe: kokonaiset syöksyhampaat ja norsunluupalat) seuraavin edellytyksin:






  i) | ainoastaan kyseisestä valtiosta peräisin oleva ja hallituksen omistamissa varastoissa oleva rekisteröity norsunluu (lukuun ottamatta takavarikoitua norsunluuta ja tuntemattomasta lähteestä peräisin olevaa norsunluuta); |
| --- | --- | --- |

g)

rekisteröidyllä käsittelemättömällä norsunluulla käytävä kauppa (Botswana, Etelä-Afrikka, Namibia ja Zimbabwe: kokonaiset syöksyhampaat ja norsunluupalat) seuraavin edellytyksin:

i)

ainoastaan kyseisestä valtiosta peräisin oleva ja hallituksen omistamissa varastoissa oleva rekisteröity norsunluu (lukuun ottamatta takavarikoitua norsunluuta ja tuntemattomasta lähteestä peräisin olevaa norsunluuta);

| ii) | ainoastaan kauppakumppaneille, joilla CITES-sihteeristö on yhteistyössä pysyvän komitean kanssa todennut olevan riittävä kansallinen lainsäädäntö ja sisäisen kaupan valvonta sen varmistamiseksi, että tuotua norsunluuta ei jälleenviedä ja että sitä hallinnoidaan päätöslauselman Conf. 10.10 (rev. CoP17) kotimaista valmistusta ja kauppaa koskevien kaikkien vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

ainoastaan kauppakumppaneille, joilla CITES-sihteeristö on yhteistyössä pysyvän komitean kanssa todennut olevan riittävä kansallinen lainsäädäntö ja sisäisen kaupan valvonta sen varmistamiseksi, että tuotua norsunluuta ei jälleenviedä ja että sitä hallinnoidaan päätöslauselman Conf. 10.10 (rev. CoP17) kotimaista valmistusta ja kauppaa koskevien kaikkien vaatimusten mukaisesti;

| iii) | ei ennen kuin sihteeristö on tutkinut mahdolliset tuojamaat ja hallituksen omistamissa varastoissa olevan rekisteröidyn norsunluun; |
| --- | --- |

iii)

ei ennen kuin sihteeristö on tutkinut mahdolliset tuojamaat ja hallituksen omistamissa varastoissa olevan rekisteröidyn norsunluun;

| iv) | kaupan tuotto käytetään yksinomaan norsujen suojeluun ja yhteisön suojelu- ja kehitysohjelmiin, joita toteutetaan norsujen levinneisyysalueella tai sen läheisyydessä; ja |
| --- | --- |

iv)

kaupan tuotto käytetään yksinomaan norsujen suojeluun ja yhteisön suojelu- ja kehitysohjelmiin, joita toteutetaan norsujen levinneisyysalueella tai sen läheisyydessä; ja

Sihteeristön ehdotuksesta pysyvä komitea voi päättää mainitun kaupan osittaisesta tai täydellisestä lopettamisesta, jos todetaan, etteivät viejä- tai tuojamaat täytä edellä mainittuja edellytyksiä, tai jos mainitun kaupan osoitetaan vaikuttavan haitallisesti muihin norsupopulaatioihin.

Kaikki muut yksilöt katsotaan liitteessä I lueteltujen lajien yksilöiksi, ja niiden kauppaa säännellään sen mukaisesti.

Zimbabwe

Ehdotettua muutosta vastustetaan sen nykymuodossa, sillä vaadittu muutos johtaisi kansainvälisen norsunluukaupan avaamiseen, minkä vuoksi se ei vastaa päätöslauselman Res. Conf. 9.24 liitteessä 4 esitettyjä varotoimia. Unioni voisi äänestää muutoksen puolesta, jos osapuolikonferenssin 19. kokouksessa sovittaisiin, että varauman muuttamisesta huomautukseksi (aiempi huomautus säilytettäisiin) ja huomautukseen tehtävistä muutoksista aiheutuvat vaikutukset rajoittuisivat entistä kertaluonteista kauppaa koskevien tarpeettomien osien poistamiseen ja/tai päätöslauselmaviittauksen poistamiseen tavalla, joka on EU:n ehdottaman asiakirjan 66.4.2 mukainen.

(–)

5.

Loxodonta africana (afrikannorsu; Botswanan, Etelä-Afrikan, Namibian ja Zimbabwen populaatiot)

II – I

Siirretään Botswanan, Namibian, Etelä-Afrikan ja Zimbabwen populaatiot liitteestä II liitteeseen I.

Burkina Faso, Päiväntasaajan Guinea, Mali ja Senegal

Nämä neljä populaatiota eivät täytä liitteen I luettelointiperusteita.

–

6.

Cynomys mexicanus (meksikonpreerikko)

I – II

Siirretään liitteestä I liitteeseen II

Meksiko

Liitteen I luettelointiperusteet eivät enää täyty. Sen jälkeen, kun laji luetteloitiin CITES-yleissopimuksen liitteeseen I vuonna 1975, on kirjattu vain kaksi kansainvälistä kauppatapahtumaa (kumpikin koski näytteitä tieteellisiin tarkoituksiin). Meksikon lainvalvontaviranomainen (PROFEPA) on ilmoittanut, että kansallisella tasolla takavarikoitiin vuosina 2013–2019 yhdeksän yksilöä. Tämän lajin kaupoista ei pidetä virallista rekisteriä eikä sen luonnonvaraisia populaatioita uhkaavia kansallisia tai kansainvälisiä markkinoita ole.

+

ELÄIMISTÖ – LINNUT (AVES)

7.

Branta canadensis leucopareia (aleuttienkanadanhanhi)

I – II

Siirretään liitteestä I liitteeseen II

Amerikan yhdysvallat

Ehdotusta kannatetaan. Tämän alalajin populaatio on toipunut hyvin oltuaan sukupuuton partaalla 1960-luvulla. Nykyisin sen populaatio on 162 000 yksilöä, ja sitä hoidetaan hyvin säännellyllä metsästyksellä. Laittomasta kaupasta ei ole raportoitu.

+

8.

Kittacincla malabarica (huiluharakkatasku)

Lisätään liitteeseen II

Malesia ja Singapore

Ehdotusta kannatetaan, sillä laji täyttää liitteen II luettelointiperusteet. Laji on laulutaitonsa ansiosta yksi Kaakkois-Aasian häkkilintukaupan arvokkaimmista lajeista ja tärkeimmistä lintujen laulukilpailuissa käytetyistä lajeista.

+

9.

Pycnonotus zeylanicus (tulipääbulbuli)

II – I

Siirretään liitteestä II liitteeseen I.

Amerikan yhdysvallat, Malesia ja Singapore

Ehdotusta kannatetaan. Laji täyttää päätöslauselman Conf. 9.24 (Rev. CoP17) liitteessä 1 olevat biologiset perusteet.

+

10.

Phoebastria albatrus (japaninalbatrossi)

I – II

Siirretään liitteestä I liitteeseen II

Amerikan yhdysvallat

Ehdotusta kannatetaan, sillä kansainvälinen kauppa ei ole enää uhka eikä lajille ole enää merkittävää kysyntää. Kanta on kuitenkin edelleen hyvin pieni ja haavoittuva, joten Yhdysvaltoja ja muita levinneisyysalueella olevia valtioita olisi kannustettava varmistamaan, että asianmukaiset suojelutoimet toteutetaan vakaan ja kasvavan kannan takaamiseksi.

+

ELÄIMISTÖ – MATELIJAT (REPTILIA)

11.

Caiman latirostris (leveäkuonokaimaani; Brasilian populaatio)

I – II

Siirretään Brasilian populaatio liitteestä I liitteeseen II

Brasilia

Kannatetaan, koska laji on 1990-luvulta lähtien ollut laajalle levinnyt ja runsaslukuinen monissa paikoissa eikä ole vaarassa kuolla sukupuuttoon lähitulevaisuudessa. Päätöslauselman Res. 9.24 (rev.) liitteessä 4 olevan A kohdan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaiset varotoimenpiteet täyttyvät, eikä säilyttäminen liitteessä I yleissopimuksen II artiklan 1 kohdan mukaisesti olisi perusteltua.

+

12.

Crocodylus porosus (suistokrokotiili; Palawansaarten populaatio, Filippiinit)

I – II

Siirretään Palawansaarten populaatio (Filippiinit) liitteestä I liitteeseen II siten, että luonnonvaraisten yksilöiden vientikiintiö on nolla.

Filippiinit

Kannatetaan, koska laji ei ole maailmanlaajuisesti eikä paikallisesti uhattuna ja koska luonnonvaraisten yksilöiden nollavientikiintiö on varotoimenpide päätöslauselman Res. 9.24 (rev.) liitteessä 4 olevan A kohdan 2 kohdan a alakohdan iii alakohdan mukaisesti.

+

13.

Crocodylus siamensis (siaminkrokotiili; Thaimaan populaatio

I – II

Siirretään Thaimaan populaatio liitteestä I liitteeseen II siten, että luonnonvaraisten yksilöiden kiintiö on nolla.

Thaimaa

Vastustetaan, koska luonnonvarainen kanta on edelleen hyvin pieni ja sitä uhkaa sukupuutto. Liitteen I luetteloinnin biologiset perusteet täyttyvät yhä.

–

14.

Physignathus cocincinus (vihervesiagama)

0 – II

Lisätään liitteeseen II

Euroopan unioni, Vietnam

EU:n ehdotus

+

15.

Cyrtodactylus jeyporensis

0 – II

Lisätään liitteeseen II

Intia

Kannatetaan, sillä liitteen II perusteet vaikuttavat täyttyvän. Lajia tavataan vain muutamissa paikoissa, ja sen populaatio on todennäköisesti pieni. Lajia ei tällä hetkellä uhkaa sukupuutto, mutta populaation kokoon nähden kaupallinen kysyntä on niin suurta, että se uhkaa lajin säilymistä.

+

16.

Tarentola chazaliae

0 – II

Lisätään liitteeseen II

Mauritania ja Senegal

Lajilla käydään kauppaa ainakin satunnaisesti suuria määriä, mikä voi uhata paikallisia kantoja ja levinneisyysalueen pysyvyyttä. Liitteen II mukainen kaupan sääntely on tarpeen, jotta lajia mahdollisesti uhkaava haitallinen kauppa voidaan estää.

+

17.

Phrynosoma platyrhinos

0 – II

Lisätään liitteeseen II

Amerikan yhdysvallat

Vastustetaan, koska perusteet eivät täyty. Kauppamäärät ovat vähentyneet viime vuosina, eikä merkkejä ole kantojen vähenemisestä, joka voisi uhata lajia lähitulevaisuudessa.

–

18.

Phrynosoma spp.

0 – II

Lisätään liitteeseen II

Meksiko

Ehdotusta ei voida kannattaa sellaisenaan, mutta tiettyjen kriteerit täyttävien lajien luettelointia voidaan harkita.

(–)

19.

Tiliqua adelaidensis

0 – II

Lisätään liitteeseen I

Australia

Kannatetaan. Laji täyttää useita liitteessä 1 olevassa B ja C kohdassa esitettyjä luettelointiperusteita.

+

20.

Epicrates inornatus

I – II

Siirretään liitteestä I liitteeseen II

Amerikan yhdysvallat

Ehdotusta kannatetaan. Tämä laji ei ole enää uhattuna, ja kysyntä on vähäistä. Laji ei sen vuoksi enää täytä liitteen I perusteita.

+

21.

Crotalus horridus

0 – II

Lisätään liitteeseen II

Amerikan yhdysvallat

Vastustetaan, koska kansainvälinen kauppa on niin vähäistä, ettei se voi uhata tätä yleistä ja laajalle levinnyttä lajia eivätkä luetteloon merkitsemisen perusteet täyty.

–

22.

Chelus fimbriata ja C. orinocensis

0 – II

Lisätään liitteeseen II

Brasilia, Costa Rica, Kolumbia ja Peru

Ehdotuksessa esitetyt tiedot yksilöiden alkuperästä laillisessa ja laittomassa kaupassa ovat epäjohdonmukaisia, ja kantaa koskevat ajantasaiset tiedot puuttuvat. Nykymuodossa ehdotuksella ei pystytä osoittamaan, että laji olisi uhanalainen tai että kaupalla olisi sen säilymisen kannalta vahingollinen vaikutus. Ehdotusta voitaisiin tukea, jos ehdottajat esittävät näyttöä siitä, että laittomasti kaupan olevat yksilöt ovat alkuperältään luonnonvaraisia ja/tai että laittomasti tarhatut yksilöt saadaan näyttämään laillisilta siirtämällä ne kasvatustiloille eikä tätä voida estää luetteloimatta lajia liitteeseen II. EU:n kanta viimeistellään, kun Perulta on saatu lisätietoja.

(+)

23.

Macrochelys temminckii (alligaattorikilpikonna) ja Chelydra serpentina

0 – II

Lisätään liitteeseen II

Amerikan yhdysvallat

Vastustetaan ehdotusta sellaisena kuin se on esitetty mutta kannatetaan ainoastaan Macrochelys temminckiiin sisällyttämistä liitteeseen II. Chelydra serpentinan luetteloiminen II artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti ei helpottaisi Macrochelys temminckii -lajin kaupan tehokasta valvontaa, aiheuttaisi vieläkin suuremman sekaannusvaaran Chelydra rossingnonii- ja C. acutirostris -lajien kanssa ja lisäisi kauppaan liittyviä paineita näiden vaarantuneiden lajien osalta.

(–)

24.

Graptemys barbouri, G. ernsti, G. gibbonsi, G. pearlensis ja G. pulchra

0 – II

Lisätään liitteeseen II

Amerikan yhdysvallat

Kaikkien viiden lajin kansainvälinen kauppa on hyvin vähäistä ja tapahtuu (lähes) ainoastaan alkuperäkoodin C pohjalta, joten sen ei katsota vaikuttavan näihin lajeihin kielteisesti. Liitteen II perusteet eivät täyty. Vaikka kaikkiin kyseisiin lajeihin on osoitettu kohdistuvan monia uhkia, viitteitä ei ole siitä, että kauppa olisi yksi niistä.

(–)

25.

Batagur kachuga

II – I

Siirretään liitteestä II liitteeseen I.

Intia

Kannatetaan ehdotusta. Laji täyttää selkeästi perusteet sisällyttämiselle liitteeseen I. Laji on uhanalainen, ja sen luontaista elinympäristöä on vaikea suojella.

+

26.

Cuora galbinifrons (indokiinalainen rasiakilpikonna)

I – II

Siirretään liitteestä II liitteeseen I.

Euroopan unioni, Vietnam

EU:n ehdotus

+

27.

Rhinoclemmys spp.

0 – II

Lisätään liitteeseen II

Brasilia, Costa Rica, Kolumbia ja Panama

Nähtävästi ainoastaan lajeilla Rhinoclemmys pulcherrima ja R. punctularia käydään kauppaa suojelun kannalta merkittävässä määrin, mutta tärkein viejä Nicaragua sallii ainoastaan vankeudessa kasvatettujen yksilöiden kaupan, eikä suojelun kannalta merkityksellisestä säännösten noudattamatta jättämisestä ole näyttöä. Kaikki lajit voidaan tunnistaa pään, kaulan ja kuoren värityksen perusteella. Näin ollen näyttää siltä, että II artiklan 2 kohdan a tai b alakohtaa ei noudateta kaikkien lajien osalta, eikä ehdotusta kannateta esitetyssä muodossa, mutta suppeamman ehdotuksen kannattamista voitaisiin harkita.

(–)

28.

Claudius angustatus

0 – II

Lisätään liitteeseen II

Meksiko

Ehdotusta kannatetaan. Liitteessä 2a oleva B-peruste täyttyy, sillä laillinen ja laiton pyynti luonnosta on luultavasti määrältään suojelun kannalta merkittävää.

+

29.

Kinosternon spp.

0 – II

0 – II

Lisätään Kinosternon cora ja K. vogti liitteeseen I ja kaikki muut Kinosternon spp. -lajit liitteeseen II.

Amerikan yhdysvallat, Brasilia, Costa Rica, El Salvador, Kolumbia, Meksiko ja Panama

EU voisi tukea kapeampaa ehdotusta, jos ehdottajat päättävät rajoittaa sen niihin lajeihin, joiden osalta voidaan osoittaa, että ne täyttävät luettelointiperusteet, ja varsinkin, että kyseisten lajien kauppa on merkittävää. K. cora ja K. vogti voitaneen luetteloida liitteeseen I ja muita suvun lajeja voitaneen luetteloida liitteeseen II, mutta useat lajeista eivät ole uhanalaisia, eikä niiden kaupasta ole ilmoitettu.

(–)

30.

Staurotypus salvinii ja S. triporcatus

0 – II

Lisätään liitteeseen II

El Salvador ja Meksiko

Kannatetaan. Staurotypus triporcatus -lajin luettelointi on perusteltua, sillä lajilla on kaupassa suuri kysyntä. Ei ole selvää, täyttääkö Staurotypus Salvinii liitteen II biologiset perusteet, mutta lajin erottaminen Staurotypus triporcatus -lajista on vaikeaa eikä kaupassa todennäköisesti tehdä eroa näiden kahden lajin välillä, joten se täyttää erittäin todennäköisesti kuitenkin päätöslauselman Res. 9.24 samannäköisyysperusteen (liitteessä 2 b oleva A-peruste).

+

31.

Sternotherus spp.

0 – II

Lisätään liitteeseen II

Amerikan yhdysvallat

Sternotherus depressus -laji olisi perustellumpaa lisätä liitteeseen I kuin liitteeseen II. Ainoa samansukuinen laji, joka muistuttaa S. depressus -lajia, on S. intermedius, mutta se on kaupassa harvinainen eikä sitä voida hyödyntää harhautustarkoituksessa luonnonvaraisten lajien laittomassa kaupassa. Muiden lajien pyynti ja kauppa on laajamittaista, mutta näyttöä ei ole siitä, että tämä muodostaisi uhan. Vaikka ehdotus ei täysin täytä luetteloon merkitsemisen perusteita, voidaan harkita tukea suppeammalle ehdotukselle, erityisesti S. depressus -lajin sisällyttämiselle liitteeseen II.

(+)

32.

Apalone spp.

0 – II

Lisätään liitteeseen II (lukuun ottamatta alalajeja, jotka on sisällytetty liitteeseen I).

Amerikan yhdysvallat

Liitteessä 2a oleva B-peruste saattaisi täyttyä, mutta kantaa koskevat merkitykselliset tiedot puuttuvat, minkä takia kaupan vaikutusta luonnonvaraisiin populaatioihin on vaikea arvioida. Luonnonvaraisten Apalone spp. -lajien salametsästyksestä on vain vähän näyttöä. Koska niiden kysyntä on hyvin laajaa, varotoimenpiteitä olisi sovellettava ja ehdotusta kannatettava.

+

33.

Nilssonia leithii

II – I

Siirretään liitteestä II liitteeseen I.

Intia

Ehdotusta kannatetaan, sillä liitteen I luettelointiperusteet täyttyvät. Populaatio on vähentynyt voimakkaasti (yli 90 prosenttia viimeisten 30 vuoden aikana), ja kehitys näyttää jatkuvan. Yksi suurimmista uhkista on lajin kysyntä elintarvikkeiden ja perinteisten aasialaisten lääkkeiden tuotannossa.

+

ELÄIMISTÖ – SAMMAKKOELÄIMET (AMPHIBIA)

34.

Centrolenidae spp.

0 – II

Lisätään liitteeseen II

Amerikan yhdysvallat, Argentiina, Brasilia, Costa Rica, Dominikaaninen tasavalta, Ecuador, El Salvador, Gabon, Guinea, Niger, Norsunluurannikko, Panama, Peru ja Togo

Liitteen II luettelointiperusteet eivät selvästikään täyty koko heimon kaikkien 158 lajin osalta. Koska luetteloon merkitsemisen perusteet eivät täyty, ehdotusta ei tulisi kannattaa.

(–)

35.

Agalychnis lemur (lemurlehtisammakko)

0 – II

Lisätään liitteeseen II siten, että kaupallisiin tarkoituksiin luonnosta otettujen yksilöiden kaupan vuotuinen vientikiintiö on nolla.

Costa Rica, Euroopan unioni, Kolumbia ja Panama

EU:n ehdotus

+

36.

Laotriton laoensis (melahäntävesilisko)

0 – II

Lisätään liitteeseen II siten, että kaupallisiin tarkoituksiin luonnosta otettujen yksilöiden kaupan vientikiintiö on nolla.

Euroopan unioni

EU:n ehdotus

+

ELÄIMISTÖ – LEVEÄSUISET RUSTOKALAT (ELASMOBRANCHII)

37.

Carcharhinidae spp. (tiikerihait)

0 – II

Lisätään liitteeseen II

Bangladesh, Dominikaaninen tasavalta, Ecuador, El Salvador, Euroopan unioni, Gabon, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, Israel, Kolumbia, Malediivit, Panama, Senegal, Seychellit, Sri Lanka ja Syyrian arabitasavalta

EU yksi ehdottajista

+

38.

Sphyrnidae spp. (vasarahait)

0 – II

Lisätään liitteeseen II

Brasilia, Ecuador, Euroopan unioni, Kolumbia ja Panama

EU:n ehdotus

+

39.

Potamotrygon albimaculata, P. henlei, P. jabuti, P. leopoldi, P. marquesi, P. signata ja P. wallacei

0 – II

Lisätään liitteeseen II

Brasilia

On epäselvää, täyttävätkö kaikki lajit luettelointiperusteet ja auttaisiko luettelointi laittoman kaupan torjumisessa. Samannäköisyysperusteen soveltaminen on epäjohdonmukaista.

(–)

40.

Rhinobatidae spp. (kitararauskut)

0 – II

Lisätään liitteeseen II

Israel, Kenia, Panama ja Senegal

Kannatetaan, sillä useimmat lajit ovat uhanalaisia ja niihin kohdistuu ankara kalastuspaine. Luetteloinnilla liitteeseen II varmistetaan, ettei kansainvälinen kauppa ole vahingollista näiden lajien eloonjäännille, minkä lisäksi sillä mahdollistetaan parempilaatuisten kauppatietojen kerääminen. Useat lajit voivat tulevaisuudessa täyttää perusteet sisällyttämiselle liitteeseen I, ellei kauppaa säännellä.

+

41.

Hypancistrus zebra (seeprapleko)

0 – I

Lisätään liitteeseen I

Brasilia

Nykyisessä muodossa olevaa ehdotusta ei pitäisi tukea. EU voisi kuitenkin kannattaa luettelointiehdotusta liitteeseen II. Laji saattaa täyttää liitteen I biologiset perusteet, mutta vaikka laitonta kauppaa Brasiliasta ilmeisesti onkin, on epäselvää, miten tämä kauppa vaikuttaa luonnonvaraisiin populaatioihin.

(–)

ELÄIMISTÖ – MERIMAKKARAT (HOLOTHUROIDEA)

42.

Thelenota spp.

0 – II

Lisätään liitteeseen II

Amerikan yhdysvallat, Euroopan unioni ja Seychellit

EU:n ehdotus

+

KASVISTO

43.

Apocynaceae, Cactaceae, Cycadaceae, Dicksoniaceae, Euphorbiaceae, Gnetaceae, Liliaceae, Magnoliaceae, Nepenthaceae, Orchidaceae, Papaveraceae, Podocarpaceae, Sarraceniaceae, Trochodendraceae, Zamiaceae ja Zingiberaceae

Kasvilajit, joihin liittyvät huomautukset #1, #4 ja #14, sekä liitteeseen I luetteloidut Orchidaceae spp. -lajit (kämmekkäkasvit)

Muutetaan huomautus #1 kuulumaan seuraavasti: ”Tarkoittaa kaikkia osia ja johdannaisia, paitsi: [...] b) in vitro -solukkoviljelmiä tai -taimia, joita kuljetetaan steriileissä astioissa;

Muutetaan huomautus #4 kuulumaan seuraavasti: ”Tarkoittaa kaikkia osia ja johdannaisia, paitsi: [...] b) kiinteässä elatusaineessa viljeltyjä in vitro -solukkoviljelmiä tai -taimia, joita kuljetetaan steriileissä astioissa;

Muutetaan huomautus #14 kuulumaan seuraavasti: Tarkoittaa kaikkia osia ja johdannaisia, paitsi: [...] b) in vitro -solukkoviljelmiä tai -taimia, joita kuljetetaan steriileissä astioissa; [...] f) viimeisteltyjä pakattuja tuotteita, jotka ovat valmiita vähittäismyyntiä varten; tämä vapautus ei koske puun lastuja, helmiä, rukousnauhoja eikä veistettyjä esineitä.

Muutetaan huomautuksen #14 f alakohdan ranskankielinen teksti kuulumaan seuraavasti: f) les produits finis conditionnés et prêts pour la vente au détail; cette dérogation ne s’applique pas aux copeaux en de bois, aux perles, aux grains de chapelets et aux gravures.

Liitteissä muutetaan liitteessä I olevassa Orchidaceae-kohdassa sulkeissa oleva huomautus kuulumaan seuraavasti: ORCHIDACEAE eli kämmekkäkasvit (kaikkien seuraavien liitteeseen I sisältyvien lajien osalta in vitro -taimi- ja kudosviljelmiin, joita kuljetetaan steriileissä astioissa, ei sovelleta yleissopimuksen määräyksiä ainoastaan siinä tapauksessa, että yksilöt vastaavat osapuolikonferenssissa sovittua ”keinotekoisesti lisätyn” määritelmää).

Kanada

Kannatetaan, sillä muutosta tarvitaan ilmauksen ”kiinteässä tai nestemäisessä elatusaineessa viljeltyjä” kaikkien esiintymien yhdenmukaistamiseksi CITES-yleissopimuksen liitteissä ja ristikkomerkillä varustettujen huomautusten sarjassa.

+

KASVISTO – BIGNONIAKASVIT (BIGNONIACEAE)

44.

Handroanthus spp. , Roseodendron spp. ja Tabebuia spp. (trumpettipuut)

0 – II

Lisätään liitteeseen II huomautuksella #17 (Tarkoittaa sahatukkeja, sahatavaraa, viilua, vaneria ja käsiteltyä puuta).

Euroopan unioni, Kolumbia ja Panama

EU:n ehdotus

+

KASVISTO – MAKSARUOHOKASVIT (CRASSULACEAE)

45.

Rhodiola spp. (ruusujuuret)

0 – II

Lisätään liitteeseen II huomautuksella #2 (Tarkoittaa kaikkia osia ja johdannaisia, paitsi a) siemeniä ja siitepölyä; ja b) viimeisteltyjä pakattuja tuotteita, jotka ovat valmiita vähittäismyyntiä varten.

Kiina, Euroopan unioni, Ukraina, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta ja Amerikan yhdysvallat

EU:n ehdotus

+

KASVISTO – HERNEKASVIT (LEGUMINOSAE)

46.

Afzelia spp.

(palkomahongit; Afrikan populaatiot)

0 – II

Lisätään kaikki Afrikan populaatiot liitteeseen II huomautuksella #17 (Tarkoittaa sahatukkeja, sahatavaraa, viilua, vaneria ja käsiteltyä puuta).

Benin, Euroopan unioni, Liberia, Norsunluurannikko ja Senegal

EU:n ehdotus

+

47.

Dalbergia sissoo

II – 0

Poistetaan liitteestä II.

Intia ja Nepal

Ehdotusta vastustetaan lähtökohtaisesti, koska tämän lajin erottaminen muista vaatii erikoisasiantuntemusta. Kantaa voidaan harkita uudelleen, jos ehdottajat voivat toimittaa tunnistamistekniikoista lisänäyttöä, joka on helposti CITES-viranomaisten saatavilla .

–

48.

Dipteryx spp. (tonkapuut)

0 – II

Lisätään liitteeseen II huomautuksella ”Tarkoittaa sahatukkeja, sahatavaraa, viilua, vaneria, käsiteltyä puuta ja siemeniä”.

Euroopan unioni, Kolumbia ja Panama

EU:n ehdotus

+

49.

Paubrasilia echinata (brasilianneulapalko)

II – I

Siirretään liitteestä II liitteeseen I huomautuksella ”Tarkoittaa kaikkia osia, johdannaisia ja valmiita tuotteita, myös soitinten jousia, lukuun ottamatta soittimia ja niiden osia kiertueorkestereiden ja yksin esiintyvien muusikoiden, joilla on päätöslauselman Res. 16.8 mukainen soitinpassi, käytössä.”

Brasilia

Huomautuksen teksti on epäselvä, ja EU voi kannattaa ehdotusta vain, jos sitä muutetaan.

Vaikka ollaankin yksimielisiä siitä, että lajin kauppaa on valvottava enemmän ja että kaikki Brasilian vienti, mukaan lukien raakapuu ja valmiit jouset, olisi katettava, on vältettävä lajin suojelun kannalta tarpeetonta liiallista hallinnollista taakkaa ja otettava asianmukaisesti huomioon jousien valmistajien erityistarpeet. EU ei voi hyväksyä viittausta päätöslauselmaan huomautuksessa.

(+)

50.

Pterocarpus spp.

(veripihkapuut; Afrikan populaatiot)

0 – II

Kaikki Afrikan populaatiot lisätään liitteeseen II huomautuksella #17 (Tarkoittaa sahatukkeja, sahatavaraa, viilua, vaneria ja käsiteltyä puuta) ja muutetaan liitteessä II jo oleviin lajeihin Pterocarpus erinaceus ja P. tinctorius liitetyt huomautukset huomautukseksi #17.

Norsunluurannikko, Euroopan unioni, Liberia, Senegal ja Togo

EU:n ehdotus

+

KASVISTO – MEELIAKASVIT (MELIACEAE)

51.

Khaya spp. (kaijamahongit)

Lisätään kaikki Afrikan populaatiot liitteeseen II huomautuksella #17 (Tarkoittaa sahatukkeja, sahatavaraa, viilua, vaneria ja käsiteltyä puuta).

Benin, Euroopan unioni, Liberia, Norsunluurannikko ja Senegal

EU:n ehdotus

+

KASVISTO – KÄMMEKKÄKASVIT (ORCHIDACEAE)

52.

Orchidaceae spp. (kämmekkäkasvit)

Muutetaan huomautusta #4 lisäämällä siihen seuraava uusi g alakohta: ”g) valmiiksi vähittäismyyntiä varten pakattuja viimeisteltyjä kosmetiikkatuotteita, jotka sisältävät seuraavien lajien osia tai johdannaisia Bletilla striata, Cycnoches cooperi, Gastrodia elata, Phalaenopsis amabilis tai P. lobbii”

Sveitsi

Vastustetaan, sillä ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, alkuperätunnuksella W tai Y merkittyä materiaalia käytetään kosmetiikassa tulevaisuudessa. Tämän perusteella ehdotetaan ennalta varautuvaa lähestymistapaa, paitsi jos huomautusta muutetaan siten, että alkuperätunnukset ”W” ja ”Y” jätetään sen ulkopuolelle. Nykyinen ehdotus on ongelmallinen siksi, että sen avulla ei voida välttää riskiä lajin hyödyntämisestä harhautustarkoituksessa luonnonvaraisten lajien laittomassa kaupassa.

–

---

(1)  Sec. = CITES-sihteeristö.

SC = Pysyvä komitea.

AC = Eläinkomitea.

PC = Kasvikomitea.

---

LIITE II a

CITES-yleissopimuksen liitteen III muuttaminen

Papilio phorbanta Liite III

---

| 23.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 330/233 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 330/233

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/2570,

annettu 24 päivänä marraskuuta 2022,

hopeanitraatin hyväksymättä jättämisestä valmisteryhmään 7 kuuluvissa biosidivalmisteissa käytettävänä tehoaineena Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ruotsin toimivaltaiselle viranomaiselle toimitettiin 23 päivänä joulukuuta 2010 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (2) 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti hakemus, joka koski hopeanitraatin hyväksymistä käytettäväksi tehoaineena kyseisen direktiivin liitteessä V kuvatussa tuotetyypissä 7 (pintasäilytysaineet), joka vastaa asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V kuvattua valmisteryhmää 7 (kalvojen säilytysaineet). |
| --- | --- |

(1)

Ruotsin toimivaltaiselle viranomaiselle toimitettiin 23 päivänä joulukuuta 2010 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (2) 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti hakemus, joka koski hopeanitraatin hyväksymistä käytettäväksi tehoaineena kyseisen direktiivin liitteessä V kuvatussa tuotetyypissä 7 (pintasäilytysaineet), joka vastaa asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V kuvattua valmisteryhmää 7 (kalvojen säilytysaineet).

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 528/2012 90 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla toimivaltaiset viranomaiset arvioivat direktiivin 98/8/EY soveltamiseksi toimitettuja hakemuksia, joiden osalta direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaista jäsenvaltioiden arviointia ei ole saatettu päätökseen viimeistään 1 päivänä syyskuuta 2013, kyseisen asetuksen säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 90 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla toimivaltaiset viranomaiset arvioivat direktiivin 98/8/EY soveltamiseksi toimitettuja hakemuksia, joiden osalta direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaista jäsenvaltioiden arviointia ei ole saatettu päätökseen viimeistään 1 päivänä syyskuuta 2013, kyseisen asetuksen säännösten mukaisesti.

| (3) | Arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suorittaessa tehoaineen arviointia hakija peruutti hakemuksensa 10 päivänä helmikuuta 2022 eikä enää pyydä hopeanitraatin hyväksymistä tehoaineena käytettäväksi valmisteryhmään 7 kuuluvissa biosidivalmisteissa. |
| --- | --- |

(3)

Arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suorittaessa tehoaineen arviointia hakija peruutti hakemuksensa 10 päivänä helmikuuta 2022 eikä enää pyydä hopeanitraatin hyväksymistä tehoaineena käytettäväksi valmisteryhmään 7 kuuluvissa biosidivalmisteissa.

| (4) | Hopeanitraatti ei sisälly valmisteryhmän 7 osalta komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 (3) liitteeseen II, jossa luetellaan biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden arviointia koskevaan työohjelmaan kuuluvat tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmät. Näin ollen valmisteryhmään 7 kuuluvat hopeanitraattia sisältävät biosidivalmisteet eivät kuulu asetuksen (EU) N:o 528/2012 89 artiklan 2 kohdassa säädettyjen siirtymäsäännösten soveltamisalan piiriin, eikä niitä sen vuoksi saa asettaa saataville tai käyttää unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(4)

Hopeanitraatti ei sisälly valmisteryhmän 7 osalta komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1062/2014 (3) liitteeseen II, jossa luetellaan biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden arviointia koskevaan työohjelmaan kuuluvat tehoaineen ja valmisteryhmän yhdistelmät. Näin ollen valmisteryhmään 7 kuuluvat hopeanitraattia sisältävät biosidivalmisteet eivät kuulu asetuksen (EU) N:o 528/2012 89 artiklan 2 kohdassa säädettyjen siirtymäsäännösten soveltamisalan piiriin, eikä niitä sen vuoksi saa asettaa saataville tai käyttää unionin markkinoilla.

| (5) | Asetuksen (EU) N:o 528/2012 94 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyn siirtymäsäännöksen mukaisesti sellaisia käsiteltyjä esineitä, jotka on käsitelty yhdellä tai useammalla biosidivalmisteella tai jotka tarkoituksellisesti sisältävät yhtä tai useampaa biosidivalmistetta, joka sisältää ainoastaan sellaisia tehoaineita, jotka 1 päivänä syyskuuta 2016 ovat tarkasteltavina kyseisen valmisteryhmän osalta 89 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa työohjelmassa, tai jonka osalta kyseisen valmisteryhmän hyväksymistä koskeva hakemus toimitetaan viimeistään mainittuna päivänä tai joka sisältää ainoastaan sekä tällaisia aineita että tehoaineita, jotka sisältyvät kyseisen valmisteryhmän ja käytön osalta 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti laadittuun luetteloon tai liitteeseen I, voidaan kuitenkin saattaa markkinoille 180 päivän ajan siitä, kun 1 päivän syyskuuta 2016 jälkeen on päätetty olla hyväksymättä yhtä tehoaineista kyseistä käyttöä varten. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 94 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyn siirtymäsäännöksen mukaisesti sellaisia käsiteltyjä esineitä, jotka on käsitelty yhdellä tai useammalla biosidivalmisteella tai jotka tarkoituksellisesti sisältävät yhtä tai useampaa biosidivalmistetta, joka sisältää ainoastaan sellaisia tehoaineita, jotka 1 päivänä syyskuuta 2016 ovat tarkasteltavina kyseisen valmisteryhmän osalta 89 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa työohjelmassa, tai jonka osalta kyseisen valmisteryhmän hyväksymistä koskeva hakemus toimitetaan viimeistään mainittuna päivänä tai joka sisältää ainoastaan sekä tällaisia aineita että tehoaineita, jotka sisältyvät kyseisen valmisteryhmän ja käytön osalta 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti laadittuun luetteloon tai liitteeseen I, voidaan kuitenkin saattaa markkinoille 180 päivän ajan siitä, kun 1 päivän syyskuuta 2016 jälkeen on päätetty olla hyväksymättä yhtä tehoaineista kyseistä käyttöä varten.

| (6) | Koska hakija on peruuttanut hakemuksen, joka koskee hopeanitraatin hyväksymistä käytettäväksi valmisteryhmään 7 kuuluvissa biosidivalmisteissa, yhtään arvioitavaa biosidivalmistetta ei ole. Näin ollen toimivaltainen viranomainen ei viimeistellyt arviointiraporttia eikä Euroopan kemikaalivirasto laatinut lausuntoa. Lisäksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 4 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty, koska ei ole yhtäkään hopeanitraattia sisältävää valmisteryhmään 7 kuuluvaa biosidivalmistetta, jonka voidaan odottaa täyttävän mainitun asetuksen 19 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyt kriteerit. Kun otetaan huomioon myös tarve varmistaa, että hopeanitraatilla käsiteltyjä tai sitä tarkoituksellisesti sisältäviä valmisteryhmään 7 kuuluvia esineitä ei enää saateta unionin markkinoille, on aiheellista jättää hopeanitraatti hyväksymättä käytettäväksi valmisteryhmään 7 kuuluvissa biosidivalmisteissa. |
| --- | --- |

(6)

Koska hakija on peruuttanut hakemuksen, joka koskee hopeanitraatin hyväksymistä käytettäväksi valmisteryhmään 7 kuuluvissa biosidivalmisteissa, yhtään arvioitavaa biosidivalmistetta ei ole. Näin ollen toimivaltainen viranomainen ei viimeistellyt arviointiraporttia eikä Euroopan kemikaalivirasto laatinut lausuntoa. Lisäksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 4 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty, koska ei ole yhtäkään hopeanitraattia sisältävää valmisteryhmään 7 kuuluvaa biosidivalmistetta, jonka voidaan odottaa täyttävän mainitun asetuksen 19 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyt kriteerit. Kun otetaan huomioon myös tarve varmistaa, että hopeanitraatilla käsiteltyjä tai sitä tarkoituksellisesti sisältäviä valmisteryhmään 7 kuuluvia esineitä ei enää saateta unionin markkinoille, on aiheellista jättää hopeanitraatti hyväksymättä käytettäväksi valmisteryhmään 7 kuuluvissa biosidivalmisteissa.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hopeanitraattia (EY-numero: 231-853-9; CAS-numero: 7761-88-8) ei hyväksytä käytettäväksi tehoaineena valmisteryhmään 7 kuuluvissa biosidivalmisteissa.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 24 päivänä marraskuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/8/EY, annettu 16 päivänä helmikuuta 1998, biosidituotteiden markkinoille saattamisesta (EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1).

2

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1062/2014, annettu 4 päivänä elokuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 528/2012 tarkoitetusta kaikkien biosidivalmisteissa käytettyjen vanhojen tehoaineiden järjestelmällistä arviointia koskevasta työohjelmasta (EUVL L 294, 10.10.2014, s. 1).

3

---