# Europos Sąjungos L 330/2022

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 330 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 65 metai2022m. gruodžio 23d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 330

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

65 metai2022m. gruodžio 23d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/2560 dėl vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų | 1 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2561 dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo (kodifikuota redakcija) (
  1
  ) | 46 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/2560 dėl vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų

1

DIREKTYVOS

*

2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2561 dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo (kodifikuota redakcija) (
  1
  )

1

46

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | 2022 m. spalio 24 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2562 dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Tailando Karalystės pagrindų susitarimo dėl visapusiškos partnerystės ir bendradarbiavimo pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo | 70 |
| | * | Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Tailando Karalystės pagrindų susitarimas dėl visapusiškos partnerystės ir bendradarbiavimo | 72 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/2563, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/2283, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas | 109 |
| | * | 2022 m. rugpjūčio 16 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/2564, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2064, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 nustatant tam tikrai demersinei žvejybai Adrijos jūroje ir pietrytinėje Viduržemio jūros dalyje taikomą įpareigojimo iškrauti laimikį de minimis išimtį | 126 |
| | * | 2022 m. spalio 11 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/2565, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/444 papildomas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo | 130 |
| | * | 2022 m. spalio 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/2566, kuriuo dėl leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos iš dalies keičiamas ir ištaisomas Deleguotasis reglamentas (ES) 2018/273 | 134 |
| | * | 2022 m. spalio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2567, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274 nuostatos dėl leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos | 139 |
| | * | 2022 m. gruodžio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2568, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605, kuriuo nustatomos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės, I priedas (
  1
  ) | 147 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2022 m. lapkričio 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2569 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos Šalių konferencijos 19-ajame susitikime (CITES COP 19) (Panamoje (Panama), 2022 m. lapkričio 14–25 d.) ir dėl į CITES III priedą įtrauktinos rūšies pateikimo | 186 |
| | * | 2022 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/2570, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 sidabro nitratas nepatvirtinamas kaip veiklioji medžiaga, skirta 7-o tipo biocidiniams produktams gaminti (
  1
  ) | 233 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

2022 m. spalio 24 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2562 dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Tailando Karalystės pagrindų susitarimo dėl visapusiškos partnerystės ir bendradarbiavimo pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo

70

*

Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Tailando Karalystės pagrindų susitarimas dėl visapusiškos partnerystės ir bendradarbiavimo

72

REGLAMENTAI

*

2022 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) 2022/2563, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/2283, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas

109

*

2022 m. rugpjūčio 16 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/2564, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2064, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 nustatant tam tikrai demersinei žvejybai Adrijos jūroje ir pietrytinėje Viduržemio jūros dalyje taikomą įpareigojimo iškrauti laimikį de minimis išimtį

de minimis

126

*

2022 m. spalio 11 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/2565, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/444 papildomas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo

130

*

2022 m. spalio 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/2566, kuriuo dėl leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos iš dalies keičiamas ir ištaisomas Deleguotasis reglamentas (ES) 2018/273

134

*

2022 m. spalio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2567, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274 nuostatos dėl leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos

139

*

2022 m. gruodžio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2568, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605, kuriuo nustatomos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės, I priedas (
  1
  )

1

147

SPRENDIMAI

*

2022 m. lapkričio 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2569 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos Šalių konferencijos 19-ajame susitikime (CITES COP 19) (Panamoje (Panama), 2022 m. lapkričio 14–25 d.) ir dėl į CITES III priedą įtrauktinos rūšies pateikimo

186

*

2022 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/2570, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 sidabro nitratas nepatvirtinamas kaip veiklioji medžiaga, skirta 7-o tipo biocidiniams produktams gaminti (
  1
  )

1

233

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 2022 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/2560

2022 m. gruodžio 14 d.

dėl vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 ir 207 straipsnius,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | stiprioje, atviroje ir konkurencingoje vidaus rinkoje Europos ir užsienio įmonėms suteikiama galimybė konkuruoti pagal gebėjimus. Sąjungai naudinga turėti sudėtingą ir veiksmingą valstybės pagalbos kontrolės sistemą, kurios tikslas – užtikrinti sąžiningas sąlygas visoms ekonominę veiklą vidaus rinkoje vykdančioms įmonėms. Pagal šią valstybės pagalbos kontrolės sistemą valstybėms narėms neleidžiama teikti valstybės pagalbos, kuri nederamai iškraipytų konkurenciją vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

(1)

stiprioje, atviroje ir konkurencingoje vidaus rinkoje Europos ir užsienio įmonėms suteikiama galimybė konkuruoti pagal gebėjimus. Sąjungai naudinga turėti sudėtingą ir veiksmingą valstybės pagalbos kontrolės sistemą, kurios tikslas – užtikrinti sąžiningas sąlygas visoms ekonominę veiklą vidaus rinkoje vykdančioms įmonėms. Pagal šią valstybės pagalbos kontrolės sistemą valstybėms narėms neleidžiama teikti valstybės pagalbos, kuri nederamai iškraipytų konkurenciją vidaus rinkoje;

| (2) | kartu tiek privačios, tiek viešosios įmonės, kurias tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja ar valdo valstybė, gali gauti subsidijų iš trečiųjų valstybių ir jas vėliau naudoti, pavyzdžiui, ekonominei veiklai bet kurio ekonomikos sektoriaus vidaus rinkoje finansuoti, kaip antai dalyvavimui viešųjų pirkimų procedūrose arba įmonių įsigijimui, įskaitant įmones, turinčias strateginio turto, pavyzdžiui, ypatingos svarbos infrastruktūros objektų ir novatoriškų technologijų. Tokioms užsienio subsidijoms Sąjungos valstybės pagalbos taisyklės šiuo metu netaikomos; |
| --- | --- |

(2)

kartu tiek privačios, tiek viešosios įmonės, kurias tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja ar valdo valstybė, gali gauti subsidijų iš trečiųjų valstybių ir jas vėliau naudoti, pavyzdžiui, ekonominei veiklai bet kurio ekonomikos sektoriaus vidaus rinkoje finansuoti, kaip antai dalyvavimui viešųjų pirkimų procedūrose arba įmonių įsigijimui, įskaitant įmones, turinčias strateginio turto, pavyzdžiui, ypatingos svarbos infrastruktūros objektų ir novatoriškų technologijų. Tokioms užsienio subsidijoms Sąjungos valstybės pagalbos taisyklės šiuo metu netaikomos;

| (3) | šis reglamentas taikomas visiems ekonomikos sektoriams, įskaitant tuos, kurie yra strategiškai svarbūs Sąjungai, ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektams, pavyzdžiui, nurodytiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/452 (3) 4 straipsnio 1 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(3)

šis reglamentas taikomas visiems ekonomikos sektoriams, įskaitant tuos, kurie yra strategiškai svarbūs Sąjungai, ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektams, pavyzdžiui, nurodytiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/452 (3) 4 straipsnio 1 dalies a punkte;

| (4) | užsienio subsidijos gali iškraipyti vidaus rinką ir trukdyti sudaryti vienodas sąlygas įvairiai ekonominei veiklai Sąjungoje. Tai visų pirma galėtų atsitikti vykdant koncentracijas, dėl kurių pasikeičia Sąjungos įmonių kontrolė, kai tokios koncentracijos visiškai arba iš dalies finansuojamos užsienio subsidijomis arba jei ekonominės veiklos vykdytojams, gaunantiems užsienio subsidijas, Sąjungoje skiriamos sutartys; |
| --- | --- |

(4)

užsienio subsidijos gali iškraipyti vidaus rinką ir trukdyti sudaryti vienodas sąlygas įvairiai ekonominei veiklai Sąjungoje. Tai visų pirma galėtų atsitikti vykdant koncentracijas, dėl kurių pasikeičia Sąjungos įmonių kontrolė, kai tokios koncentracijos visiškai arba iš dalies finansuojamos užsienio subsidijomis arba jei ekonominės veiklos vykdytojams, gaunantiems užsienio subsidijas, Sąjungoje skiriamos sutartys;

| (5) | galiojančių Sąjungos priemonių, kuriomis būtų šalinami užsienio subsidijų sukelti iškraipymai, nėra. Prekybos apsaugos priemonėmis Komisijai suteikiama galimybė veikti, kai subsidijuojamos prekės importuojamos į Sąjungą, bet ne tada, kai užsienio subsidijos teikiamos subsidijuojamų investicijų forma arba kai tai susiję su paslaugomis ir finansiniais srautais. Pagal PPO sutartį dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių Sąjunga turi galimybę inicijuoti valstybių ginčų dėl PPO narių suteiktų ir tik prekėms taikomų tam tikrų užsienio subsidijų sprendimą; |
| --- | --- |

(5)

galiojančių Sąjungos priemonių, kuriomis būtų šalinami užsienio subsidijų sukelti iškraipymai, nėra. Prekybos apsaugos priemonėmis Komisijai suteikiama galimybė veikti, kai subsidijuojamos prekės importuojamos į Sąjungą, bet ne tada, kai užsienio subsidijos teikiamos subsidijuojamų investicijų forma arba kai tai susiję su paslaugomis ir finansiniais srautais. Pagal PPO sutartį dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių Sąjunga turi galimybę inicijuoti valstybių ginčų dėl PPO narių suteiktų ir tik prekėms taikomų tam tikrų užsienio subsidijų sprendimą;

| (6) | todėl esamas Sąjungos priemones būtina papildyti nauja priemone, kad būtų galima veiksmingai kovoti su užsienio subsidijų sukeltais vidaus rinkos iškraipymais siekiant užtikrinti vienodas sąlygas. Visų pirma naująja priemone papildomos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklės, kuriomis šalinami valstybių narių subsidijų sukelti vidaus rinkos iškraipymai; |
| --- | --- |

(6)

todėl esamas Sąjungos priemones būtina papildyti nauja priemone, kad būtų galima veiksmingai kovoti su užsienio subsidijų sukeltais vidaus rinkos iškraipymais siekiant užtikrinti vienodas sąlygas. Visų pirma naująja priemone papildomos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklės, kuriomis šalinami valstybių narių subsidijų sukelti vidaus rinkos iškraipymai;

| (7) | svarbu, kad būtų nustatytos užsienio subsidijų, kurios faktiškai iškraipo ar gali iškraipyti vidaus rinką, tyrimo taisyklės ir procedūros ir, kai aktualu, tie iškraipymai būtų pašalinti. Jei užsienio subsidiją gavusi įmonė vykdo ekonominę veiklą Sąjungoje, užsienio subsidijos galėtų iškraipyti vidaus rinką. Pavyzdžiui, laikoma, kad įmonė, įgyjanti Sąjungoje įsisteigusios įmonės kontrolę arba su ja susijungianti, arba įmonė, dalyvaujanti viešųjų pirkimų procedūroje Sąjungoje, vykdo ekonominę veiklą vidaus rinkoje. Tinkamu šio reglamento taikymu ir vykdymo užtikrinimu turi būti prisidedama prie vidaus rinkos atsparumo iškraipymams, kuriuos sukelia užsienio subsidijos, ir tokiu būdu – prie Sąjungos atviro strateginio savarankiškumo. Todėl šiuo reglamentu nustatomos taisyklės, taikomos visoms įmonėms, įskaitant valstybines įmones, kurias tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja valstybė, vykdančioms ekonominę veiklą Sąjungoje. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas šio reglamento poveikiui mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), atsižvelgiant į jų vykdomos ekonominės veiklos svarbą ir jų indėlį siekiant pagrindinių Sąjungos politikos tikslų; |
| --- | --- |

(7)

svarbu, kad būtų nustatytos užsienio subsidijų, kurios faktiškai iškraipo ar gali iškraipyti vidaus rinką, tyrimo taisyklės ir procedūros ir, kai aktualu, tie iškraipymai būtų pašalinti. Jei užsienio subsidiją gavusi įmonė vykdo ekonominę veiklą Sąjungoje, užsienio subsidijos galėtų iškraipyti vidaus rinką. Pavyzdžiui, laikoma, kad įmonė, įgyjanti Sąjungoje įsisteigusios įmonės kontrolę arba su ja susijungianti, arba įmonė, dalyvaujanti viešųjų pirkimų procedūroje Sąjungoje, vykdo ekonominę veiklą vidaus rinkoje. Tinkamu šio reglamento taikymu ir vykdymo užtikrinimu turi būti prisidedama prie vidaus rinkos atsparumo iškraipymams, kuriuos sukelia užsienio subsidijos, ir tokiu būdu – prie Sąjungos atviro strateginio savarankiškumo. Todėl šiuo reglamentu nustatomos taisyklės, taikomos visoms įmonėms, įskaitant valstybines įmones, kurias tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja valstybė, vykdančioms ekonominę veiklą Sąjungoje. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas šio reglamento poveikiui mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), atsižvelgiant į jų vykdomos ekonominės veiklos svarbą ir jų indėlį siekiant pagrindinių Sąjungos politikos tikslų;

| (8) | siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visoje vidaus rinkoje ir nuoseklų šio reglamento taikymą, Komisija yra vienintelė institucija, kompetentinga taikyti šį reglamentą. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai savo iniciatyva, remiantis visų turimų šaltinių informacija, išnagrinėti bet kurią užsienio subsidiją tiek, kiek ji patenka į šio reglamento taikymo sritį bet kuriame ekonomikos sektoriuje. Siekiant užtikrinti veiksmingą kontrolę, konkrečiu didelės koncentracijos (susijungimų ir įsigijimų) ir viešųjų pirkimų procedūrų, viršijančių tam tikras ribines vertes, atveju Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai peržiūrėti užsienio subsidijas, remiantis jai pateiktu išankstiniu įmonės pranešimu; |
| --- | --- |

(8)

siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visoje vidaus rinkoje ir nuoseklų šio reglamento taikymą, Komisija yra vienintelė institucija, kompetentinga taikyti šį reglamentą. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai savo iniciatyva, remiantis visų turimų šaltinių informacija, išnagrinėti bet kurią užsienio subsidiją tiek, kiek ji patenka į šio reglamento taikymo sritį bet kuriame ekonomikos sektoriuje. Siekiant užtikrinti veiksmingą kontrolę, konkrečiu didelės koncentracijos (susijungimų ir įsigijimų) ir viešųjų pirkimų procedūrų, viršijančių tam tikras ribines vertes, atveju Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai peržiūrėti užsienio subsidijas, remiantis jai pateiktu išankstiniu įmonės pranešimu;

| (9) | šis reglamentas turėtų būti taikomas ir aiškinamas atsižvelgiant į atitinkamus Sąjungos teisės aktus, be kita ko, susijusius su valstybės pagalba, susijungimais ir viešaisiais pirkimais; |
| --- | --- |

(9)

šis reglamentas turėtų būti taikomas ir aiškinamas atsižvelgiant į atitinkamus Sąjungos teisės aktus, be kita ko, susijusius su valstybės pagalba, susijungimais ir viešaisiais pirkimais;

| (10) | įgyvendinant šį reglamentą nedaromas poveikis kiekvienos valstybės narės teisei ginti savo esminius saugumo interesus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 346 straipsnį; |
| --- | --- |

(10)

įgyvendinant šį reglamentą nedaromas poveikis kiekvienos valstybės narės teisei ginti savo esminius saugumo interesus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 346 straipsnį;

| (11) | šiame reglamente užsienio subsidija turėtų būti suprantama kaip finansinis įnašas, kurį tiesiogiai arba netiesiogiai suteikia trečioji valstybė, kuris yra naudingas ir kuris yra skirtas tik vienai įmonei ar sektoriui arba kelioms įmonėms ar sektoriams. Tos sąlygos yra kumuliatyvios; |
| --- | --- |

(11)

šiame reglamente užsienio subsidija turėtų būti suprantama kaip finansinis įnašas, kurį tiesiogiai arba netiesiogiai suteikia trečioji valstybė, kuris yra naudingas ir kuris yra skirtas tik vienai įmonei ar sektoriui arba kelioms įmonėms ar sektoriams. Tos sąlygos yra kumuliatyvios;

| (12) | finansinis įnašas gali būti teikiamas per viešuosius arba privačiuosius subjektus. Tai, ar viešasis subjektas suteikė finansinį įnašą, turėtų būti nustatoma kiekvienu konkrečiu atveju tinkamai atsižvelgiant į tokius elementus, kaip atitinkamo subjekto ypatybės ir trečiojoje valstybėje, kurioje subjektas veikia, vyraujanti teisinė ir ekonominė aplinka, įskaitant Vyriausybės vaidmenį tos valstybės ekonomikoje. Finansiniai įnašai taip pat gali būti teikiami per privatų subjektą, jei to privataus subjekto veiksmai gali būti priskirti trečiajai valstybei. Finansinio įnašo sąvoka apima įvairias paramos priemones, kurios neapsiriboja piniginiais pervedimais, pavyzdžiui, specialių arba išimtinių teisių įmonei suteikimas negaunant tinkamo atlygio pagal įprastas rinkos sąlygas; |
| --- | --- |

(12)

finansinis įnašas gali būti teikiamas per viešuosius arba privačiuosius subjektus. Tai, ar viešasis subjektas suteikė finansinį įnašą, turėtų būti nustatoma kiekvienu konkrečiu atveju tinkamai atsižvelgiant į tokius elementus, kaip atitinkamo subjekto ypatybės ir trečiojoje valstybėje, kurioje subjektas veikia, vyraujanti teisinė ir ekonominė aplinka, įskaitant Vyriausybės vaidmenį tos valstybės ekonomikoje. Finansiniai įnašai taip pat gali būti teikiami per privatų subjektą, jei to privataus subjekto veiksmai gali būti priskirti trečiajai valstybei. Finansinio įnašo sąvoka apima įvairias paramos priemones, kurios neapsiriboja piniginiais pervedimais, pavyzdžiui, specialių arba išimtinių teisių įmonei suteikimas negaunant tinkamo atlygio pagal įprastas rinkos sąlygas;

| (13) | finansinis įnašas turėtų būti naudingas ekonominę veiklą vidaus rinkoje vykdančiai įmonei. Turėtų būti laikoma, kad finansinis įnašas įmonei yra naudingas, jei jo nebūtų buvę galima gauti įprastomis rinkos sąlygomis. Naudos buvimas turėtų būti nustatomas remiantis palyginamais kriterijais, pavyzdžiui, privačių investuotojų investavimo praktika, rinkoje taikomomis finansavimo palūkanų normomis, panašia apmokestinimo tvarka arba pakankamu atlygiu už konkrečią prekę ar paslaugą. Jei nėra tiesiogiai palyginamų kriterijų, būtų galima koreguoti esamus kriterijus arba būtų galima nustatyti alternatyvius kriterijus remiantis visuotinai pripažintais vertinimo metodais. Nauda gali būti teikiama, pavyzdžiui, valdžios institucijų ir valstybinių įmonių tarpusavio santykių kontekste, jei tokie santykiai ir ypač bet koks valdžios institucijų valstybinėms įmonėms teikiamas finansavimas neatitinka įprastų rinkos sąlygų. Laikoma, kad prekių tiekimas ar paslaugų teikimas ar jų pirkimas, vykdomas konkurencinio, skaidraus ir nediskriminacinio konkurso tvarka, atitinka įprastas rinkos sąlygas. Finansinis įnašas įmonei, vykdančiai ekonominę veiklą vidaus rinkoje, neturėtų būti laikomas suteikiančiu naudos, jei kriterijų įvertinimas rodo, kad įmonė būtų gavusi tą naudą įprastomis rinkos sąlygomis. Sandorių kainodara, susijusi su prekėmis ir paslaugomis, kuriomis keičiamasi įmonėje, gali suteikti naudos, jei ta sandorių kainodara neatitinka įprastų rinkos sąlygų. Iš finansinio įnašo gauta nauda gali būti perduota ekonominę veiklą Sąjungoje vykdančiai įmonei; |
| --- | --- |

(13)

finansinis įnašas turėtų būti naudingas ekonominę veiklą vidaus rinkoje vykdančiai įmonei. Turėtų būti laikoma, kad finansinis įnašas įmonei yra naudingas, jei jo nebūtų buvę galima gauti įprastomis rinkos sąlygomis. Naudos buvimas turėtų būti nustatomas remiantis palyginamais kriterijais, pavyzdžiui, privačių investuotojų investavimo praktika, rinkoje taikomomis finansavimo palūkanų normomis, panašia apmokestinimo tvarka arba pakankamu atlygiu už konkrečią prekę ar paslaugą. Jei nėra tiesiogiai palyginamų kriterijų, būtų galima koreguoti esamus kriterijus arba būtų galima nustatyti alternatyvius kriterijus remiantis visuotinai pripažintais vertinimo metodais. Nauda gali būti teikiama, pavyzdžiui, valdžios institucijų ir valstybinių įmonių tarpusavio santykių kontekste, jei tokie santykiai ir ypač bet koks valdžios institucijų valstybinėms įmonėms teikiamas finansavimas neatitinka įprastų rinkos sąlygų. Laikoma, kad prekių tiekimas ar paslaugų teikimas ar jų pirkimas, vykdomas konkurencinio, skaidraus ir nediskriminacinio konkurso tvarka, atitinka įprastas rinkos sąlygas. Finansinis įnašas įmonei, vykdančiai ekonominę veiklą vidaus rinkoje, neturėtų būti laikomas suteikiančiu naudos, jei kriterijų įvertinimas rodo, kad įmonė būtų gavusi tą naudą įprastomis rinkos sąlygomis. Sandorių kainodara, susijusi su prekėmis ir paslaugomis, kuriomis keičiamasi įmonėje, gali suteikti naudos, jei ta sandorių kainodara neatitinka įprastų rinkos sąlygų. Iš finansinio įnašo gauta nauda gali būti perduota ekonominę veiklą Sąjungoje vykdančiai įmonei;

| (14) | nauda turėtų būti suteikta vienai įmonei ar sektoriui arba kelioms įmonėms ar sektoriams. Užsienio subsidijos specifiškumas galėtų būti nustatytas įstatymu arba faktiškai; |
| --- | --- |

(14)

nauda turėtų būti suteikta vienai įmonei ar sektoriui arba kelioms įmonėms ar sektoriams. Užsienio subsidijos specifiškumas galėtų būti nustatytas įstatymu arba faktiškai;

| (15) | užsienio subsidija turėtų būti laikoma suteikta nuo momento, kai gavėjas įgyja teisę gauti užsienio subsidiją. Faktinis užsienio subsidijos išmokėjimas nėra būtina sąlyga, kad užsienio subsidija patektų į šio reglamento taikymo sritį; |
| --- | --- |

(15)

užsienio subsidija turėtų būti laikoma suteikta nuo momento, kai gavėjas įgyja teisę gauti užsienio subsidiją. Faktinis užsienio subsidijos išmokėjimas nėra būtina sąlyga, kad užsienio subsidija patektų į šio reglamento taikymo sritį;

| (16) | finansinis įnašas, teikiamas išimtinai įmonės neekonominei veiklai, nelaikomas užsienio subsidija. Tačiau jei finansinis įnašas neekonominei veiklai naudojamas įmonės ekonominės veiklos kryžminiam subsidijavimui, jis gali būti laikomas užsienio subsidija, patenkančia į šio reglamento taikymo sritį. Jeigu įmonė naudoja finansinius įnašus, pavyzdžiui, specialiųjų ar išimtinių teisių forma, arba finansinius įnašus, gautus valdžios institucijų nustatytai naštai kompensuoti, kad vykdytų kitos veiklos kryžminį subsidijavimą, tas kryžminis subsidijavimas galėtų būti požymis, kad specialiosios arba išimtinės teisės yra suteiktos be tinkamo atlygio arba kad našta yra perkompensuojama ir todėl finansiniai įnašai prilygsta užsienio subsidijai; |
| --- | --- |

(16)

finansinis įnašas, teikiamas išimtinai įmonės neekonominei veiklai, nelaikomas užsienio subsidija. Tačiau jei finansinis įnašas neekonominei veiklai naudojamas įmonės ekonominės veiklos kryžminiam subsidijavimui, jis gali būti laikomas užsienio subsidija, patenkančia į šio reglamento taikymo sritį. Jeigu įmonė naudoja finansinius įnašus, pavyzdžiui, specialiųjų ar išimtinių teisių forma, arba finansinius įnašus, gautus valdžios institucijų nustatytai naštai kompensuoti, kad vykdytų kitos veiklos kryžminį subsidijavimą, tas kryžminis subsidijavimas galėtų būti požymis, kad specialiosios arba išimtinės teisės yra suteiktos be tinkamo atlygio arba kad našta yra perkompensuojama ir todėl finansiniai įnašai prilygsta užsienio subsidijai;

| (17) | nustačiusi užsienio subsidijos buvimą, Komisija kiekvienu konkrečiu atveju turėtų įvertinti, ar ji iškraipo vidaus rinką. Priešingai, nei valstybės narės teikiama valstybės pagalba, užsienio subsidijos iš esmės nėra draudžiamos; |
| --- | --- |

(17)

nustačiusi užsienio subsidijos buvimą, Komisija kiekvienu konkrečiu atveju turėtų įvertinti, ar ji iškraipo vidaus rinką. Priešingai, nei valstybės narės teikiama valstybės pagalba, užsienio subsidijos iš esmės nėra draudžiamos;

| (18) | gali būti, kad dėl nepakankamo su daugeliu užsienio subsidijų susijusio skaidrumo ir dėl komercinės tikrovės sudėtingumo sunku vienareikšmiškai nustatyti arba kiekybiškai įvertinti konkrečios užsienio subsidijos poveikį vidaus rinkai. Todėl, siekiant nustatyti iškraipymą, būtina naudoti nebaigtinį rodiklių rinkinį. Vertindama, kokiu mastu užsienio subsidija gali pagerinti įmonės konkurencinę padėtį, ir kai dėl to užsienio subsidija iš tikrųjų neigiamai veikia arba galimai veikia konkurenciją vidaus rinkoje, Komisija galėtų atsižvelgti į tam tikrus rodiklius, be kita ko, į užsienio subsidijos sumą ir pobūdį, užsienio subsidijos tikslą ir sąlygas bei jos naudojimą vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

(18)

gali būti, kad dėl nepakankamo su daugeliu užsienio subsidijų susijusio skaidrumo ir dėl komercinės tikrovės sudėtingumo sunku vienareikšmiškai nustatyti arba kiekybiškai įvertinti konkrečios užsienio subsidijos poveikį vidaus rinkai. Todėl, siekiant nustatyti iškraipymą, būtina naudoti nebaigtinį rodiklių rinkinį. Vertindama, kokiu mastu užsienio subsidija gali pagerinti įmonės konkurencinę padėtį, ir kai dėl to užsienio subsidija iš tikrųjų neigiamai veikia arba galimai veikia konkurenciją vidaus rinkoje, Komisija galėtų atsižvelgti į tam tikrus rodiklius, be kita ko, į užsienio subsidijos sumą ir pobūdį, užsienio subsidijos tikslą ir sąlygas bei jos naudojimą vidaus rinkoje;

| (19) | Komisija, naudodama rodiklius vidaus rinkos iškraipymui nustatyti, galėtų atsižvelgti į įvairius elementus, pavyzdžiui, užsienio subsidijos dydį absoliučiąja verte arba palyginti su rinkos dydžiu ar su investicijos verte. Pavyzdžiui, tikėtina, kad koncentracija, kurią vykdant didelę tikslinės įmonės pirkimo kainos dalį padengia užsienio subsidija, gali turėti iškraipomąjį poveikį. Panašiai tikėtina, kad užsienio subsidijos, kurios padengia didelę dalį numatomos sutarties, kuri bus skirta per viešųjų pirkimų procedūrą, vertės, gali sukelti iškraipymų. Jei užsienio subsidija skirta veiklos išlaidoms, labiau tikėtina, kad ji sukels iškraipymus nei tuo atveju, jei ji būtų skirta investicinėms išlaidoms. Galėtų būti laikoma, kad yra mažiau tikėtina, jog MVĮ skirtos užsienio subsidijos sukels iškraipymų, lyginant su didelėms įmonėms skirtomis užsienio subsidijomis. Be to, reikėtų atsižvelgti į rinkos ypatybes, ypač į konkurencijos sąlygas rinkoje, pvz., patekimo į rinką kliūtis. Tikėtina, kad iškraipymus gali sukelti užsienio subsidijos rinkose, kurioms būdingas perteklinis pajėgumas, arba dėl kurių susidaro perteklinis pajėgumas, nes išlaikomas neekonomiškas turtas arba skatinamos investicijos į pajėgumų didinimą, kuris priešingu atveju nebūtų buvęs vykdomas. Mažiau tikėtina, kad iškraipymų sukels užsienio subsidija gavėjui, kurio veiklos lygis vidaus rinkoje yra mažas, vertinant, pavyzdžiui, pagal apyvartą Sąjungoje, nei užsienio subsidija gavėjui, kurio veiklos lygis vidaus rinkoje yra daug reikšmingesnis. Užsienio subsidijų, neviršijančių 4 mln. EUR per bet kurį trejų iš eilės einančių metų laikotarpį, atveju paprastai turėtų būti laikoma, kad mažai tikėtina, kad jos iškraipys vidaus rinką, kaip tai suprantama šiame reglamente. Užsienio subsidijos vienai įmonei, neviršijančios de minimis pagalbos sumos, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (ES) Nr. 1407/2013 (4) 3 straipsnio 2 dalyje, iš kiekvienos trečiosios valstybės per trejų iš eilės einančių metų laikotarpį turėtų būti laikomos neiškreipiančiomis vidaus rinkos, kaip tai suprantama šiame reglamente; |
| --- | --- |

(19)

Komisija, naudodama rodiklius vidaus rinkos iškraipymui nustatyti, galėtų atsižvelgti į įvairius elementus, pavyzdžiui, užsienio subsidijos dydį absoliučiąja verte arba palyginti su rinkos dydžiu ar su investicijos verte. Pavyzdžiui, tikėtina, kad koncentracija, kurią vykdant didelę tikslinės įmonės pirkimo kainos dalį padengia užsienio subsidija, gali turėti iškraipomąjį poveikį. Panašiai tikėtina, kad užsienio subsidijos, kurios padengia didelę dalį numatomos sutarties, kuri bus skirta per viešųjų pirkimų procedūrą, vertės, gali sukelti iškraipymų. Jei užsienio subsidija skirta veiklos išlaidoms, labiau tikėtina, kad ji sukels iškraipymus nei tuo atveju, jei ji būtų skirta investicinėms išlaidoms. Galėtų būti laikoma, kad yra mažiau tikėtina, jog MVĮ skirtos užsienio subsidijos sukels iškraipymų, lyginant su didelėms įmonėms skirtomis užsienio subsidijomis. Be to, reikėtų atsižvelgti į rinkos ypatybes, ypač į konkurencijos sąlygas rinkoje, pvz., patekimo į rinką kliūtis. Tikėtina, kad iškraipymus gali sukelti užsienio subsidijos rinkose, kurioms būdingas perteklinis pajėgumas, arba dėl kurių susidaro perteklinis pajėgumas, nes išlaikomas neekonomiškas turtas arba skatinamos investicijos į pajėgumų didinimą, kuris priešingu atveju nebūtų buvęs vykdomas. Mažiau tikėtina, kad iškraipymų sukels užsienio subsidija gavėjui, kurio veiklos lygis vidaus rinkoje yra mažas, vertinant, pavyzdžiui, pagal apyvartą Sąjungoje, nei užsienio subsidija gavėjui, kurio veiklos lygis vidaus rinkoje yra daug reikšmingesnis. Užsienio subsidijų, neviršijančių 4 mln. EUR per bet kurį trejų iš eilės einančių metų laikotarpį, atveju paprastai turėtų būti laikoma, kad mažai tikėtina, kad jos iškraipys vidaus rinką, kaip tai suprantama šiame reglamente. Užsienio subsidijos vienai įmonei, neviršijančios de minimis pagalbos sumos, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (ES) Nr. 1407/2013 (4) 3 straipsnio 2 dalyje, iš kiekvienos trečiosios valstybės per trejų iš eilės einančių metų laikotarpį turėtų būti laikomos neiškreipiančiomis vidaus rinkos, kaip tai suprantama šiame reglamente;

| (20) | tikėtina, kad tam tikrų kategorijų užsienio subsidijos, pavyzdžiui, neribotos garantijos, t. y. garantijos, kurios yra be jokių tokios garantijos sumos ar trukmės apribojimų, kaip tam tikrų rūšių valstybės pagalba, dėl savo pobūdžio taip pat gali iškraipyti vidaus rinką. Tas pats pasakytina ir apie nepagrįstai palankų pasiūlymą, kurio palankaus pobūdžio, pavyzdžiui, jo kainos, negalima pateisinti kitais veiksniais. Be to, eksportui finansuoti skiriamos subsidijos galėtų kelti ypatingą susirūpinimą dėl savo iškraipomojo poveikio, išskyrus atvejus, kai jos teikiamos pagal EBPO susitarimą dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų. Kadangi labiausiai tikėtina, kad šių kategorijų užsienio subsidijos iškraipys vidaus rinką, Komisijai nebūtina atlikti išsamų vertinimą remiantis rodikliais. Bet kuriuo atveju įmonė galėtų įrodyti, kad atitinkama užsienio subsidija konkrečiomis aplinkybėmis vidaus rinkos neiškraipytų; |
| --- | --- |

(20)

tikėtina, kad tam tikrų kategorijų užsienio subsidijos, pavyzdžiui, neribotos garantijos, t. y. garantijos, kurios yra be jokių tokios garantijos sumos ar trukmės apribojimų, kaip tam tikrų rūšių valstybės pagalba, dėl savo pobūdžio taip pat gali iškraipyti vidaus rinką. Tas pats pasakytina ir apie nepagrįstai palankų pasiūlymą, kurio palankaus pobūdžio, pavyzdžiui, jo kainos, negalima pateisinti kitais veiksniais. Be to, eksportui finansuoti skiriamos subsidijos galėtų kelti ypatingą susirūpinimą dėl savo iškraipomojo poveikio, išskyrus atvejus, kai jos teikiamos pagal EBPO susitarimą dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų. Kadangi labiausiai tikėtina, kad šių kategorijų užsienio subsidijos iškraipys vidaus rinką, Komisijai nebūtina atlikti išsamų vertinimą remiantis rodikliais. Bet kuriuo atveju įmonė galėtų įrodyti, kad atitinkama užsienio subsidija konkrečiomis aplinkybėmis vidaus rinkos neiškraipytų;

| (21) | valstybės narės, taip pat visi fiziniai ar juridiniai asmenys gali pateikti informacijos apie teigiamą užsienio subsidijos poveikį, į kurį Komisija turėtų tinkamai atsižvelgti atlikdama pusiausvyros tyrimą. Komisija turėtų apsvarstyti teigiamą užsienio subsidijos poveikį, remdamasi tyrimo metu pateiktais tokio teigiamo poveikio įrodymais. Teigiamas poveikis turėtų būti susijęs su atitinkamos subsidijuojamos ekonominės veiklos raida vidaus rinkoje. Siekiant išvengti nepagrįstos diskriminacijos atlikus pusiausvyros tyrimą, atitinkamais atvejais reikėtų atsižvelgti į kitą teigiamą poveikį. Komisija taip pat turėtų išnagrinėti platesnį teigiamą poveikį, susijusį su atitinkamais politikos tikslais, visų pirma Sąjungos tikslais. Tie politikos tikslai gali apimti, visų pirma, aukšto lygio aplinkos apsaugą ir socialinius standartus, taip pat mokslinių tyrimų ir plėtros skatinimą. Komisija tą teigiamą poveikį turėtų palyginti su neigiamu užsienio subsidijos poveikiu, kiek tai susiję su vidaus rinkos iškraipymu. Viešųjų pirkimų procedūros kontekste Komisija turėtų atsižvelgti į tai, ar yra atitinkamų prekių alternatyvių tiekimo ir paslaugų teikimo šaltinių. Atlikus pusiausvyros tyrimą gali būti padaryta išvada, kad kompensacinių priemonių nustatyti nereikia, jei užsienio subsidijos teigiamas poveikis nusveria jos neigiamą poveikį. Kalbant apie užsienio subsidijų kategorijas, kurios, kaip manoma, labiausiai tikėtina, kad iškraipys vidaus rinką, mažiau tikėtina, kad jų teigiamas poveikis nusvers neigiamą poveikį. Jei vyrauja neigiamas poveikis, pusiausvyros tyrimas gali padėti nustatyti tinkamą įsipareigojimų ar kompensacinių priemonių pobūdį ir lygį. Bet kuriuo atveju, kadangi atliekant pusiausvyros tyrimą atsižvelgiama į užsienio subsidijos teigiamą poveikį, atlikus tą pusiausvyros tyrimą įmonės atžvilgiu neturėtų būti gaunamas blogesnis rezultatas nei tuo atveju, jei pusiausvyros tyrimas nebūtų atliktas. Jei Komisija atlieka pusiausvyros tyrimą, ji turėtų išdėstyti savo argumentus sprendime, kuriuo išsamus tyrimas užbaigiamas; |
| --- | --- |

(21)

valstybės narės, taip pat visi fiziniai ar juridiniai asmenys gali pateikti informacijos apie teigiamą užsienio subsidijos poveikį, į kurį Komisija turėtų tinkamai atsižvelgti atlikdama pusiausvyros tyrimą. Komisija turėtų apsvarstyti teigiamą užsienio subsidijos poveikį, remdamasi tyrimo metu pateiktais tokio teigiamo poveikio įrodymais. Teigiamas poveikis turėtų būti susijęs su atitinkamos subsidijuojamos ekonominės veiklos raida vidaus rinkoje. Siekiant išvengti nepagrįstos diskriminacijos atlikus pusiausvyros tyrimą, atitinkamais atvejais reikėtų atsižvelgti į kitą teigiamą poveikį. Komisija taip pat turėtų išnagrinėti platesnį teigiamą poveikį, susijusį su atitinkamais politikos tikslais, visų pirma Sąjungos tikslais. Tie politikos tikslai gali apimti, visų pirma, aukšto lygio aplinkos apsaugą ir socialinius standartus, taip pat mokslinių tyrimų ir plėtros skatinimą. Komisija tą teigiamą poveikį turėtų palyginti su neigiamu užsienio subsidijos poveikiu, kiek tai susiję su vidaus rinkos iškraipymu. Viešųjų pirkimų procedūros kontekste Komisija turėtų atsižvelgti į tai, ar yra atitinkamų prekių alternatyvių tiekimo ir paslaugų teikimo šaltinių. Atlikus pusiausvyros tyrimą gali būti padaryta išvada, kad kompensacinių priemonių nustatyti nereikia, jei užsienio subsidijos teigiamas poveikis nusveria jos neigiamą poveikį. Kalbant apie užsienio subsidijų kategorijas, kurios, kaip manoma, labiausiai tikėtina, kad iškraipys vidaus rinką, mažiau tikėtina, kad jų teigiamas poveikis nusvers neigiamą poveikį. Jei vyrauja neigiamas poveikis, pusiausvyros tyrimas gali padėti nustatyti tinkamą įsipareigojimų ar kompensacinių priemonių pobūdį ir lygį. Bet kuriuo atveju, kadangi atliekant pusiausvyros tyrimą atsižvelgiama į užsienio subsidijos teigiamą poveikį, atlikus tą pusiausvyros tyrimą įmonės atžvilgiu neturėtų būti gaunamas blogesnis rezultatas nei tuo atveju, jei pusiausvyros tyrimas nebūtų atliktas. Jei Komisija atlieka pusiausvyros tyrimą, ji turėtų išdėstyti savo argumentus sprendime, kuriuo išsamus tyrimas užbaigiamas;

| (22) | kai Komisija užsienio subsidiją nagrinėja savo iniciatyva, ji turėtų turėti įgaliojimus įmonei nustatyti kompensacines priemones, kad pašalintų bet kokį iškraipymą, atsiradusį dėl užsienio subsidijos vidaus rinkoje. Tos kompensacinės priemonės turėtų apimti struktūrines ir nestruktūrines taisomąsias priemones ir užsienio subsidijos grąžinimą bei turėtų būti tinkamos siekiant pašalinti konkretų iškraipymą ir būti proporcingos. Tais atvejais, kai Komisija svarsto alternatyvias kompensacines priemones, kuriomis būtų visapusiškai ir veiksmingai ištaisytas iškraipymas, Komisija turėtų pasirinkti priemonę, dėl kurios tiriama įmonė patirtų mažiausią naštą; |
| --- | --- |

(22)

kai Komisija užsienio subsidiją nagrinėja savo iniciatyva, ji turėtų turėti įgaliojimus įmonei nustatyti kompensacines priemones, kad pašalintų bet kokį iškraipymą, atsiradusį dėl užsienio subsidijos vidaus rinkoje. Tos kompensacinės priemonės turėtų apimti struktūrines ir nestruktūrines taisomąsias priemones ir užsienio subsidijos grąžinimą bei turėtų būti tinkamos siekiant pašalinti konkretų iškraipymą ir būti proporcingos. Tais atvejais, kai Komisija svarsto alternatyvias kompensacines priemones, kuriomis būtų visapusiškai ir veiksmingai ištaisytas iškraipymas, Komisija turėtų pasirinkti priemonę, dėl kurios tiriama įmonė patirtų mažiausią naštą;

| (23) | tiriamai įmonei turėtų būti suteikta galimybė pasiūlyti prisiimti įsipareigojimus, kad būtų pašalintas dėl užsienio subsidijos atsiradęs iškraipymas. Jei Komisija mano, kad pasiūlytais prisiimti įsipareigojimais iškraipymas visiškai ir veiksmingai pašalinamas, ji galėtų juos pripažinti ir sprendimu padaryti juos privalomus. Tokiu atveju Komisija neturėtų nustatyti kompensacinių priemonių; |
| --- | --- |

(23)

tiriamai įmonei turėtų būti suteikta galimybė pasiūlyti prisiimti įsipareigojimus, kad būtų pašalintas dėl užsienio subsidijos atsiradęs iškraipymas. Jei Komisija mano, kad pasiūlytais prisiimti įsipareigojimais iškraipymas visiškai ir veiksmingai pašalinamas, ji galėtų juos pripažinti ir sprendimu padaryti juos privalomus. Tokiu atveju Komisija neturėtų nustatyti kompensacinių priemonių;

| (24) | tiriama įmonė galėtų pasiūlyti grąžinti subsidiją kartu su atitinkamomis palūkanomis. Komisija turėtų sutikti su pasiūlytu įsipareigojimu grąžinti subsidiją, jei ji gali įsitikinti, kad grąžinimu visiškai pašalinamas iškraipymas, jis vykdomas skaidriai, jį galima patikrinti ir yra praktiškai veiksmingas, kartu atsižvelgdama į šio reglamento tikslų apėjimo riziką; |
| --- | --- |

(24)

tiriama įmonė galėtų pasiūlyti grąžinti subsidiją kartu su atitinkamomis palūkanomis. Komisija turėtų sutikti su pasiūlytu įsipareigojimu grąžinti subsidiją, jei ji gali įsitikinti, kad grąžinimu visiškai pašalinamas iškraipymas, jis vykdomas skaidriai, jį galima patikrinti ir yra praktiškai veiksmingas, kartu atsižvelgdama į šio reglamento tikslų apėjimo riziką;

| (25) | išskyrus atvejus, kai tiriama įmonė pasiūlo prisiimti įsipareigojimus, kuriais būtų visiškai ir veiksmingai pašalintas nustatytas iškraipymas, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai uždrausti koncentraciją arba sutarties skyrimą prieš jiems įvykstant. Jeigu koncentracija jau įvykdyta, ypač tais atvejais, kai nebuvo reikalaujama iš anksto pranešti, nes nebuvo pasiektos ribinės pranešimo vertės, iškraipymas vis dėlto gali būti toks didelis, kad jo nebūtų galima pašalinti taikant elgesio ar struktūrines priemones arba grąžinant subsidiją. Tokiais atvejais Komisija turėtų galėti nuspręsti iškraipymą ištaisyti įpareigodama įmones nutraukti koncentraciją; |
| --- | --- |

(25)

išskyrus atvejus, kai tiriama įmonė pasiūlo prisiimti įsipareigojimus, kuriais būtų visiškai ir veiksmingai pašalintas nustatytas iškraipymas, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai uždrausti koncentraciją arba sutarties skyrimą prieš jiems įvykstant. Jeigu koncentracija jau įvykdyta, ypač tais atvejais, kai nebuvo reikalaujama iš anksto pranešti, nes nebuvo pasiektos ribinės pranešimo vertės, iškraipymas vis dėlto gali būti toks didelis, kad jo nebūtų galima pašalinti taikant elgesio ar struktūrines priemones arba grąžinant subsidiją. Tokiais atvejais Komisija turėtų galėti nuspręsti iškraipymą ištaisyti įpareigodama įmones nutraukti koncentraciją;

| (26) | tiriama įmonė galėtų pasiūlyti arba Komisija galėtų, kai tai proporcinga ir būtina, reikalauti, kad tiriamos įmonės tam tikrą laikotarpį informuotų Komisiją apie savo dalyvavimą būsimose koncentracijose ar viešųjų pirkimų procedūrose Sąjungoje. Tokios informacijos pateikimas, Komisijos atsakymas arba negautas atsakymas negali kelti įmonei teisėtų lūkesčių, kad Komisija vėliau nepradės tyrimo dėl galimų užsienio subsidijų įmonei, dalyvaujančiai koncentracijoje arba viešųjų pirkimų procedūroje; |
| --- | --- |

(26)

tiriama įmonė galėtų pasiūlyti arba Komisija galėtų, kai tai proporcinga ir būtina, reikalauti, kad tiriamos įmonės tam tikrą laikotarpį informuotų Komisiją apie savo dalyvavimą būsimose koncentracijose ar viešųjų pirkimų procedūrose Sąjungoje. Tokios informacijos pateikimas, Komisijos atsakymas arba negautas atsakymas negali kelti įmonei teisėtų lūkesčių, kad Komisija vėliau nepradės tyrimo dėl galimų užsienio subsidijų įmonei, dalyvaujančiai koncentracijoje arba viešųjų pirkimų procedūroje;

| (27) | Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai savo iniciatyva nagrinėti bet kokią informaciją apie užsienio subsidijas. Valstybės narės ir bet kuris fizinis ar juridinis asmuo ar asociacija turėtų galėti pateikti Komisijai informacijos apie įtariamas vidaus rinką iškraipančias užsienio subsidijas. Komisija galėtų įsteigti kontaktinį centrą, kuris palengvintų tokios informacijos teikimą konfidencialiai. Kai valstybės narės pateikia Komisijai atitinkamą informaciją apie įtariamas vidaus rinką iškraipančias užsienio subsidijas, Komisija turėtų užtikrinti, kad toms valstybėms narėms būtų atsakyta. Siekiant ištirti galimas užsienio subsidijas ir tai, ar jos iškraipo vidaus rinką, ir ištaisyti tokius iškraipymus, šiuo reglamentu nustatoma procedūra, kurią sudaro du etapai, t. y. preliminari peržiūra ir išsamus tyrimas. Įmonė, kuriai taikomas bet kuris iš tų dviejų etapų, turėtų būti laikoma tiriama įmone; |
| --- | --- |

(27)

Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai savo iniciatyva nagrinėti bet kokią informaciją apie užsienio subsidijas. Valstybės narės ir bet kuris fizinis ar juridinis asmuo ar asociacija turėtų galėti pateikti Komisijai informacijos apie įtariamas vidaus rinką iškraipančias užsienio subsidijas. Komisija galėtų įsteigti kontaktinį centrą, kuris palengvintų tokios informacijos teikimą konfidencialiai. Kai valstybės narės pateikia Komisijai atitinkamą informaciją apie įtariamas vidaus rinką iškraipančias užsienio subsidijas, Komisija turėtų užtikrinti, kad toms valstybėms narėms būtų atsakyta. Siekiant ištirti galimas užsienio subsidijas ir tai, ar jos iškraipo vidaus rinką, ir ištaisyti tokius iškraipymus, šiuo reglamentu nustatoma procedūra, kurią sudaro du etapai, t. y. preliminari peržiūra ir išsamus tyrimas. Įmonė, kuriai taikomas bet kuris iš tų dviejų etapų, turėtų būti laikoma tiriama įmone;

| (28) | Komisijai turėtų būti suteikti tinkami tyrimo įgaliojimai, kad ji galėtų surinkti visą reikalingą informaciją. Todėl ji turėtų turėti įgaliojimus per visą procedūrą bet kurios įmonės ar įmonių asociacijos prašyti informacijos. Be to, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai skirti vienkartines arba periodines baudas už prašomos informacijos nepateikimą laiku arba už neišsamios, neteisingos ar klaidinančios informacijos pateikimą. Komisija taip pat turėtų galėti teikti klausimus valstybėms narėms arba trečiosioms valstybėms. Be to, faktams nustatyti Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai apsilankyti įmonės ar įmonių asociacijos patalpose, esančiose Sąjungoje, arba, jei atitinkama trečioji valstybė oficialiai informuojama ir neprieštarauja, įmonės patalpose trečiojoje valstybėje. Siekdama užtikrinti veiksmingą patikrinimą, Komisija turėtų turėti įgaliojimus paprašyti įmonės ar įmonių asociacijos sutikti, kad būtų atliktas patikrinimas. Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti sprendimus remiantis turimais faktais, jei tiriama įmonė ar subsidiją suteikusi trečioji valstybė nebendradarbiauja; |
| --- | --- |

(28)

Komisijai turėtų būti suteikti tinkami tyrimo įgaliojimai, kad ji galėtų surinkti visą reikalingą informaciją. Todėl ji turėtų turėti įgaliojimus per visą procedūrą bet kurios įmonės ar įmonių asociacijos prašyti informacijos. Be to, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai skirti vienkartines arba periodines baudas už prašomos informacijos nepateikimą laiku arba už neišsamios, neteisingos ar klaidinančios informacijos pateikimą. Komisija taip pat turėtų galėti teikti klausimus valstybėms narėms arba trečiosioms valstybėms. Be to, faktams nustatyti Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai apsilankyti įmonės ar įmonių asociacijos patalpose, esančiose Sąjungoje, arba, jei atitinkama trečioji valstybė oficialiai informuojama ir neprieštarauja, įmonės patalpose trečiojoje valstybėje. Siekdama užtikrinti veiksmingą patikrinimą, Komisija turėtų turėti įgaliojimus paprašyti įmonės ar įmonių asociacijos sutikti, kad būtų atliktas patikrinimas. Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti sprendimus remiantis turimais faktais, jei tiriama įmonė ar subsidiją suteikusi trečioji valstybė nebendradarbiauja;

| (29) | be to, prireikus, siekiant išvengti nepataisomos žalos konkurencijai vidaus rinkoje, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti laikinąsias priemones; |
| --- | --- |

(29)

be to, prireikus, siekiant išvengti nepataisomos žalos konkurencijai vidaus rinkoje, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti laikinąsias priemones;

| (30) | kai atlikus preliminarią peržiūrą Komisija turi pakankamai duomenų apie vidaus rinką iškraipančios užsienio subsidijos buvimą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pradėti išsamų tyrimą, siekiant surinkti papildomos svarbios informacijos užsienio subsidijai įvertinti. Tiriamai įmonei turėtų būti leidžiama naudotis savo teise į gynybą; |
| --- | --- |

(30)

kai atlikus preliminarią peržiūrą Komisija turi pakankamai duomenų apie vidaus rinką iškraipančios užsienio subsidijos buvimą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pradėti išsamų tyrimą, siekiant surinkti papildomos svarbios informacijos užsienio subsidijai įvertinti. Tiriamai įmonei turėtų būti leidžiama naudotis savo teise į gynybą;

| (31) | Komisija turėtų užbaigti išsamų tyrimą priimdama sprendimą. Ji turėtų kiek įmanoma stengtis baigti išsamų tyrimą per 18 mėnesių, visų pirma atsižvelgdama į atvejo sudėtingumą ir atitinkamų įmonių bei trečiųjų valstybių bendradarbiavimo lygį; |
| --- | --- |

(31)

Komisija turėtų užbaigti išsamų tyrimą priimdama sprendimą. Ji turėtų kiek įmanoma stengtis baigti išsamų tyrimą per 18 mėnesių, visų pirma atsižvelgdama į atvejo sudėtingumą ir atitinkamų įmonių bei trečiųjų valstybių bendradarbiavimo lygį;

| (32) | Komisija turėtų turėti tinkamas priemones įsipareigojimų ir kompensacinių priemonių veiksmingumui užtikrinti. Jei įmonė nesilaiko sprendimo dėl įsipareigojimų, sprendimo dėl kompensacinių priemonių arba sprendimo, kuriuo nustatomos laikinosios priemonės, Komisija turėtų turėti įgaliojimus skirti vienkartines arba periodines baudas, kurios būtų pakankamai atgrasančios. Komisija, skirdama tokias vienkartines arba periodines baudas, turėtų atsižvelgti į kartotinio reikalavimų nesilaikymo atvejus. Siekdama padidinti šio reglamento veiksmingumą, Komisija gali taikyti įsipareigojimus arba kompensacines priemones kartu su vienkartinėmis ar periodinėmis baudomis; |
| --- | --- |

(32)

Komisija turėtų turėti tinkamas priemones įsipareigojimų ir kompensacinių priemonių veiksmingumui užtikrinti. Jei įmonė nesilaiko sprendimo dėl įsipareigojimų, sprendimo dėl kompensacinių priemonių arba sprendimo, kuriuo nustatomos laikinosios priemonės, Komisija turėtų turėti įgaliojimus skirti vienkartines arba periodines baudas, kurios būtų pakankamai atgrasančios. Komisija, skirdama tokias vienkartines arba periodines baudas, turėtų atsižvelgti į kartotinio reikalavimų nesilaikymo atvejus. Siekdama padidinti šio reglamento veiksmingumą, Komisija gali taikyti įsipareigojimus arba kompensacines priemones kartu su vienkartinėmis ar periodinėmis baudomis;

| (33) | siekiant užtikrinti teisingą ir veiksmingą šio reglamento taikymą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai atšaukti sprendimą ir priimti naują sprendimą, jei sprendimas buvo pagrįstas neišsamia, neteisinga ar klaidinančia informacija, jei įmonė nesilaiko savo įsipareigojimų ar nesiima nustatytų kompensacinių priemonių arba jei įsipareigojimai ar kompensacinės priemonės nebuvo veiksmingi; |
| --- | --- |

(33)

siekiant užtikrinti teisingą ir veiksmingą šio reglamento taikymą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai atšaukti sprendimą ir priimti naują sprendimą, jei sprendimas buvo pagrįstas neišsamia, neteisinga ar klaidinančia informacija, jei įmonė nesilaiko savo įsipareigojimų ar nesiima nustatytų kompensacinių priemonių arba jei įsipareigojimai ar kompensacinės priemonės nebuvo veiksmingi;

| (34) | atsižvelgiant į galimą reikšmingą koncentracijų poveikį vidaus rinkai, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai gavus pranešimą išnagrinėti informaciją apie užsienio finansinius įnašus siūlomos koncentracijos atveju. Įmonėms neturėtų būti leidžiama įgyvendinti koncentracijos iki tol, kol bus parengta Komisijos peržiūros išvada. Tas Komisijos tyrimas turėtų būti atliekamas pagal tą pačią procedūrą, pagal kurią užsienio subsidija peržiūrima Komisijos iniciatyva, atsižvelgiant į pakeitimus, kuriais siekiama atspindėti koncentracijų ypatumus; |
| --- | --- |

(34)

atsižvelgiant į galimą reikšmingą koncentracijų poveikį vidaus rinkai, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai gavus pranešimą išnagrinėti informaciją apie užsienio finansinius įnašus siūlomos koncentracijos atveju. Įmonėms neturėtų būti leidžiama įgyvendinti koncentracijos iki tol, kol bus parengta Komisijos peržiūros išvada. Tas Komisijos tyrimas turėtų būti atliekamas pagal tą pačią procedūrą, pagal kurią užsienio subsidija peržiūrima Komisijos iniciatyva, atsižvelgiant į pakeitimus, kuriais siekiama atspindėti koncentracijų ypatumus;

| (35) | būtina užtikrinti pusiausvyrą tarp veiksmingos vidaus rinkos apsaugos ir poreikio riboti administracinę naštą, tenkančią įmonėms, kurioms taikomas šis reglamentas. Todėl iš anksto pranešti turėtų būti privaloma tik apie tas koncentracijas, kurios atitinka šiame reglamente nustatytas bendras ribines vertes, grindžiamas apyvartos Sąjungoje dydžiu ir užsienio finansinių įnašų dydžiu; |
| --- | --- |

(35)

būtina užtikrinti pusiausvyrą tarp veiksmingos vidaus rinkos apsaugos ir poreikio riboti administracinę naštą, tenkančią įmonėms, kurioms taikomas šis reglamentas. Todėl iš anksto pranešti turėtų būti privaloma tik apie tas koncentracijas, kurios atitinka šiame reglamente nustatytas bendras ribines vertes, grindžiamas apyvartos Sąjungoje dydžiu ir užsienio finansinių įnašų dydžiu;

| (36) | kai tos ribinės pranešimo vertės nesiekiamos, Komisija turėtų galėti reikalauti pranešti apie galimas subsidijuojamas koncentracijas, kurios dar nebuvo įgyvendintos, arba apie galimus subsidijuojamus pasiūlymus iki sutarties skyrimo, jei ji mano, kad koncentracija arba pasiūlymas, atsižvelgiant į jų poveikį Sąjungoje, turėtų būti ex ante peržiūrėti. Komisija taip pat turėtų turėti galimybę jau įgyvendintas koncentracijas arba jau skirtas sutartis peržiūrėti savo iniciatyva; |
| --- | --- |

(36)

kai tos ribinės pranešimo vertės nesiekiamos, Komisija turėtų galėti reikalauti pranešti apie galimas subsidijuojamas koncentracijas, kurios dar nebuvo įgyvendintos, arba apie galimus subsidijuojamus pasiūlymus iki sutarties skyrimo, jei ji mano, kad koncentracija arba pasiūlymas, atsižvelgiant į jų poveikį Sąjungoje, turėtų būti ex ante peržiūrėti. Komisija taip pat turėtų turėti galimybę jau įgyvendintas koncentracijas arba jau skirtas sutartis peržiūrėti savo iniciatyva;

| (37) | kai peržiūrima koncentracija, vertinimas, ar vidaus rinka yra iškraipyta, turėtų apimti tik atitinkamą koncentraciją ir jame turėtų būti atsižvelgiama tik į tas užsienio subsidijas, kurios buvo suteiktos per trejus metus iki koncentracijos; |
| --- | --- |

(37)

kai peržiūrima koncentracija, vertinimas, ar vidaus rinka yra iškraipyta, turėtų apimti tik atitinkamą koncentraciją ir jame turėtų būti atsižvelgiama tik į tas užsienio subsidijas, kurios buvo suteiktos per trejus metus iki koncentracijos;

| (38) | taikant koncentracijų ex ante peržiūros mechanizmą, įmonės turėtų galėti prašyti iki pranešimo pateikimo surengti gera valia grindžiamas konsultacijas su Komisija, siekdamos pasikonsultuoti, ar laikomasi pranešimo ribinių verčių; |
| --- | --- |

(38)

taikant koncentracijų ex ante peržiūros mechanizmą, įmonės turėtų galėti prašyti iki pranešimo pateikimo surengti gera valia grindžiamas konsultacijas su Komisija, siekdamos pasikonsultuoti, ar laikomasi pranešimo ribinių verčių;

| (39) | kai apie koncentraciją pranešama Komisijai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (5) 4 straipsnį ir šį reglamentą, Komisija turėtų stengtis apriboti pranešančiosioms šalims tenkančią administracinę naštą pagal šį reglamentą. Visų pirma įmonėms turėtų būti suteikta galimybė nurodyti konkrečią informaciją, pateiktą vykdant procedūrą pagal šį reglamentą, kurią Komisija taip pat turi teisę naudoti procedūroje pagal Reglamentą (EB) Nr. 139/2004; |
| --- | --- |

(39)

kai apie koncentraciją pranešama Komisijai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (5) 4 straipsnį ir šį reglamentą, Komisija turėtų stengtis apriboti pranešančiosioms šalims tenkančią administracinę naštą pagal šį reglamentą. Visų pirma įmonėms turėtų būti suteikta galimybė nurodyti konkrečią informaciją, pateiktą vykdant procedūrą pagal šį reglamentą, kurią Komisija taip pat turi teisę naudoti procedūroje pagal Reglamentą (EB) Nr. 139/2004;

| (40) | poreikis spręsti vidaus rinkos iškraipymą sukeliančių užsienio subsidijų klausimą yra ypač aktualus vykdant viešuosius pirkimus, turint omenyje jų ekonominę svarbą vidaus rinkoje ir tai, kad jie finansuojami mokesčių mokėtojų lėšomis. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai, gavus pranešimą iki sutarties skyrimo, išnagrinėti informaciją apie užsienio finansinius įnašus dalyvaujančiam ekonominės veiklos vykdytojui, susijusius su viešųjų pirkimų procedūra. Išankstiniai pranešimai turėtų būti privalomi, kai viršijama šiame reglamente nustatyta ribinė vertė, kad būtų užfiksuoti ekonomiškai reikšmingi atvejai, kartu mažinant administracinę naštą ir netrukdant MVĮ dalyvauti viešuosiuose pirkimuose. Ta pareiga iš anksto pranešti viršijus ribinę vertę taip pat turėtų būti taikoma ekonominės veiklos vykdytojų grupėms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/23/ES (6) 26 straipsnio 2 dalyje, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/24/ES (7) 19 straipsnio 2 dalyje bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES (8) 37 straipsnio 2 dalyje. Viešųjų pirkimų procedūros metu Komisija taip pat turi teisę prašyti iš anksto pranešti apie užsienio finansinį įnašą, nepaisant to, kad jo numatoma vertė yra mažesnė už pranešimo apie jį ribines vertes. Komisija, spręsdama, ar prašyti tokio išankstinio pranešimo, turėtų stengtis apriboti kišimąsi į viešųjų pirkimų procedūras, atsižvelgdama į tai, kiek liko laiko iki sutarties skyrimo; |
| --- | --- |

(40)

poreikis spręsti vidaus rinkos iškraipymą sukeliančių užsienio subsidijų klausimą yra ypač aktualus vykdant viešuosius pirkimus, turint omenyje jų ekonominę svarbą vidaus rinkoje ir tai, kad jie finansuojami mokesčių mokėtojų lėšomis. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai, gavus pranešimą iki sutarties skyrimo, išnagrinėti informaciją apie užsienio finansinius įnašus dalyvaujančiam ekonominės veiklos vykdytojui, susijusius su viešųjų pirkimų procedūra. Išankstiniai pranešimai turėtų būti privalomi, kai viršijama šiame reglamente nustatyta ribinė vertė, kad būtų užfiksuoti ekonomiškai reikšmingi atvejai, kartu mažinant administracinę naštą ir netrukdant MVĮ dalyvauti viešuosiuose pirkimuose. Ta pareiga iš anksto pranešti viršijus ribinę vertę taip pat turėtų būti taikoma ekonominės veiklos vykdytojų grupėms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/23/ES (6) 26 straipsnio 2 dalyje, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/24/ES (7) 19 straipsnio 2 dalyje bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES (8) 37 straipsnio 2 dalyje. Viešųjų pirkimų procedūros metu Komisija taip pat turi teisę prašyti iš anksto pranešti apie užsienio finansinį įnašą, nepaisant to, kad jo numatoma vertė yra mažesnė už pranešimo apie jį ribines vertes. Komisija, spręsdama, ar prašyti tokio išankstinio pranešimo, turėtų stengtis apriboti kišimąsi į viešųjų pirkimų procedūras, atsižvelgdama į tai, kiek liko laiko iki sutarties skyrimo;

| (41) | siekiant užtikrinti Europos gynybos ir saugumo įrangos rinkos plėtros, kuri yra būtina siekiant išlaikyti Europos gynybos technologinę ir pramoninę bazę, ir valstybių narių nacionalinio saugumo apsaugos pusiausvyrą, reikia nustatyti specialią gynybos ir saugumo sutarčių, kurioms taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB (9), tvarką. Todėl viešajam pirkimui, susijusiam su tokių sutarčių skyrimu, neturėtų būti taikomi pranešimo reikalavimai pagal šį reglamentą. Vis dėlto atliekant ex officio peržiūrą turėtų būti įmanoma išnagrinėti užsienio subsidijas tokių sutarčių kontekste. Be to, šis reglamentas neturėtų būti taikomas viešiesiems pirkimams, kuriems taikoma Direktyva 2009/81/EB ir kuriems taikoma išimtis pagal tą direktyvą arba kurių atžvilgiu įvykdytos SESV 346 straipsnio taikymo sąlygos, atsižvelgiant į tai, kad, pavyzdžiui, remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, galimybę pasinaudoti tokiomis išimtimis reikėtų aiškinti taip, kad naudojimosi jomis poveikis neturėtų būti didesnis nei tikrai būtina norint apsaugoti teisėtus interesus, kurių apsaugą tos nuostatos leidžia užtikrinti, ir atsižvelgiant į Komisijos aiškinamąjį komunikatą dėl SESV 296 straipsnio taikymo viešiesiems pirkimams gynybos srityje; |
| --- | --- |

(41)

siekiant užtikrinti Europos gynybos ir saugumo įrangos rinkos plėtros, kuri yra būtina siekiant išlaikyti Europos gynybos technologinę ir pramoninę bazę, ir valstybių narių nacionalinio saugumo apsaugos pusiausvyrą, reikia nustatyti specialią gynybos ir saugumo sutarčių, kurioms taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB (9), tvarką. Todėl viešajam pirkimui, susijusiam su tokių sutarčių skyrimu, neturėtų būti taikomi pranešimo reikalavimai pagal šį reglamentą. Vis dėlto atliekant ex officio peržiūrą turėtų būti įmanoma išnagrinėti užsienio subsidijas tokių sutarčių kontekste. Be to, šis reglamentas neturėtų būti taikomas viešiesiems pirkimams, kuriems taikoma Direktyva 2009/81/EB ir kuriems taikoma išimtis pagal tą direktyvą arba kurių atžvilgiu įvykdytos SESV 346 straipsnio taikymo sąlygos, atsižvelgiant į tai, kad, pavyzdžiui, remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, galimybę pasinaudoti tokiomis išimtimis reikėtų aiškinti taip, kad naudojimosi jomis poveikis neturėtų būti didesnis nei tikrai būtina norint apsaugoti teisėtus interesus, kurių apsaugą tos nuostatos leidžia užtikrinti, ir atsižvelgiant į Komisijos aiškinamąjį komunikatą dėl SESV 296 straipsnio taikymo viešiesiems pirkimams gynybos srityje;

| (42) | preliminariosios sutartys yra veiksmingas pirkimo metodas, kurį plačiai naudoja perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai. Šis reglamentas neturėtų daryti poveikio pirkėjams po preliminariosios sutarties sudarymo suteiktam lankstumui. Todėl šiame reglamente numatyta pareiga pranešti apie užsienio finansinius įnašus viešųjų pirkimų procedūrose turėtų būti taikoma tik procedūrai, vykdomai prieš sudarant pačias preliminariąsias sutartis, ir neturėtų būti taikoma preliminariąja sutartimi grindžiamoms sutartims; |
| --- | --- |

(42)

preliminariosios sutartys yra veiksmingas pirkimo metodas, kurį plačiai naudoja perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai. Šis reglamentas neturėtų daryti poveikio pirkėjams po preliminariosios sutarties sudarymo suteiktam lankstumui. Todėl šiame reglamente numatyta pareiga pranešti apie užsienio finansinius įnašus viešųjų pirkimų procedūrose turėtų būti taikoma tik procedūrai, vykdomai prieš sudarant pačias preliminariąsias sutartis, ir neturėtų būti taikoma preliminariąja sutartimi grindžiamoms sutartims;

| (43) | atsižvelgdama į skubų pirkimo procedūrų, vykdomų pagal Direktyvos 2014/24/ES 27 straipsnio 3 dalį ar 28 straipsnio 6 dalį arba Direktyvos 2014/25/ES 45 straipsnio 3 dalį, pobūdį, Komisija turėtų dėti visas pastangas, kad atliekant preliminarią peržiūrą ir išsamų tyrimą tokioms procedūroms būtų teikiama pirmenybė, kad pagrįstas išvadas būtų galima padaryti kiek įmanoma anksčiau. Tai turėtų būti atitinkamai taikoma panašioms procedūroms, vykdomoms pagal Direktyvą 2014/23/ES; |
| --- | --- |

(43)

atsižvelgdama į skubų pirkimo procedūrų, vykdomų pagal Direktyvos 2014/24/ES 27 straipsnio 3 dalį ar 28 straipsnio 6 dalį arba Direktyvos 2014/25/ES 45 straipsnio 3 dalį, pobūdį, Komisija turėtų dėti visas pastangas, kad atliekant preliminarią peržiūrą ir išsamų tyrimą tokioms procedūroms būtų teikiama pirmenybė, kad pagrįstas išvadas būtų galima padaryti kiek įmanoma anksčiau. Tai turėtų būti atitinkamai taikoma panašioms procedūroms, vykdomoms pagal Direktyvą 2014/23/ES;

| (44) | dėl viešųjų pirkimų daugiaetapių procedūrų ypatumų Komisija turėtų pradėti preliminarią peržiūrą remdamasi atitinkama informacija, pateikta pranešime teikiant prašymą dalyvauti. Siekiant užtikrinti informacijos išsamumą ir tyrimo spartą, kartu su galutiniu pasiūlymu turėtų būti pateiktas atnaujintas pranešimas. Komisija taip pat turėtų turėti teisę prašyti papildomos informacijos prieš pateikiant galutinį pasiūlymą; |
| --- | --- |

(44)

dėl viešųjų pirkimų daugiaetapių procedūrų ypatumų Komisija turėtų pradėti preliminarią peržiūrą remdamasi atitinkama informacija, pateikta pranešime teikiant prašymą dalyvauti. Siekiant užtikrinti informacijos išsamumą ir tyrimo spartą, kartu su galutiniu pasiūlymu turėtų būti pateiktas atnaujintas pranešimas. Komisija taip pat turėtų turėti teisę prašyti papildomos informacijos prieš pateikiant galutinį pasiūlymą;

| (45) | šis reglamentas nereglamentuoja trečiųjų valstybių ekonominės veiklos vykdytojų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų rinką. Tam klausimui taikomi atitinkami Sąjungos teisės aktai ir tarptautiniai susitarimai; |
| --- | --- |

(45)

šis reglamentas nereglamentuoja trečiųjų valstybių ekonominės veiklos vykdytojų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų rinką. Tam klausimui taikomi atitinkami Sąjungos teisės aktai ir tarptautiniai susitarimai;

| (46) | kai apie užsienio finansinį įnašą pranešama viešųjų pirkimų procedūros kontekste, vertinama turėtų būti tik ta procedūra; |
| --- | --- |

(46)

kai apie užsienio finansinį įnašą pranešama viešųjų pirkimų procedūros kontekste, vertinama turėtų būti tik ta procedūra;

| (47) | kai tinkama, Komisija turėtų ieškoti būdų, kaip užtikrinti elektroninių ryšio priemonių naudojimą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos vykdyti su viešaisiais pirkimais susijusias pareigas pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

(47)

kai tinkama, Komisija turėtų ieškoti būdų, kaip užtikrinti elektroninių ryšio priemonių naudojimą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos vykdyti su viešaisiais pirkimais susijusias pareigas pagal šį reglamentą;

| (48) | turėtų būti užtikrinta, kad visų viešųjų pirkimų procedūroje dalyvaujančių ekonominės veiklos vykdytojų atžvilgiu būtų laikomasi viešuosius pirkimus reglamentuojančių principų, visų pirma proporcingumo, nediskriminavimo, vienodo požiūrio, skaidrumo ir konkurencijos principų, neatsižvelgiant į pagal šį reglamentą inicijuotus ir nebaigtus tyrimus. Šiuo reglamentu nedaromas poveikis direktyvų 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES nuostatoms dėl taikytinų pareigų aplinkos, socialinės ir darbo teisės srityse; |
| --- | --- |

(48)

turėtų būti užtikrinta, kad visų viešųjų pirkimų procedūroje dalyvaujančių ekonominės veiklos vykdytojų atžvilgiu būtų laikomasi viešuosius pirkimus reglamentuojančių principų, visų pirma proporcingumo, nediskriminavimo, vienodo požiūrio, skaidrumo ir konkurencijos principų, neatsižvelgiant į pagal šį reglamentą inicijuotus ir nebaigtus tyrimus. Šiuo reglamentu nedaromas poveikis direktyvų 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES nuostatoms dėl taikytinų pareigų aplinkos, socialinės ir darbo teisės srityse;

| (49) | perkančiosios organizacijos arba perkantieji subjektai gali nuspręsti skirti sutartį atskiromis pirkimo dalimis, visų pirma pagal Direktyvos 2014/24/ES 46 straipsnį ir Direktyvos 2014/25/ES 65 straipsnį ir laikydamiesi dirbtinio skaidymo draudimo. Konkurso dalyviai, teikiantys paraiškas dėl pirkimo dalių, kurių vertė viršija taikytiną ribinę vertę, turėtų pranešti apie užsienio finansinius įnašus; |
| --- | --- |

(49)

perkančiosios organizacijos arba perkantieji subjektai gali nuspręsti skirti sutartį atskiromis pirkimo dalimis, visų pirma pagal Direktyvos 2014/24/ES 46 straipsnį ir Direktyvos 2014/25/ES 65 straipsnį ir laikydamiesi dirbtinio skaidymo draudimo. Konkurso dalyviai, teikiantys paraiškas dėl pirkimo dalių, kurių vertė viršija taikytiną ribinę vertę, turėtų pranešti apie užsienio finansinius įnašus;

| (50) | šiuo reglamentu neturėtų būti daromas poveikis ekonominės veiklos vykdytojų galimybei remtis kitų subjektų pajėgumais pagal direktyvas 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES; |
| --- | --- |

(50)

šiuo reglamentu neturėtų būti daromas poveikis ekonominės veiklos vykdytojų galimybei remtis kitų subjektų pajėgumais pagal direktyvas 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES;

| (51) | šiuo reglamentu neturėtų būti daromas poveikis perkančiosios organizacijos arba perkančiojo subjekto galimybei reikalauti, kad ekonominės veiklos vykdytojai papildytų, patikslintų informaciją arba dokumentus arba pateiktų trūkstamą informaciją ar dokumentus, kaip numatyta Direktyvoje 2014/23/ES, Direktyvoje 2014/24/ES, Direktyvoje 2014/25/ES arba nacionalinės teisės aktuose, kuriais jos įgyvendinamos, su sąlyga, kad tokie prašymai pateikiami visapusiškai laikantis vienodo požiūrio ir skaidrumo principų; |
| --- | --- |

(51)

šiuo reglamentu neturėtų būti daromas poveikis perkančiosios organizacijos arba perkančiojo subjekto galimybei reikalauti, kad ekonominės veiklos vykdytojai papildytų, patikslintų informaciją arba dokumentus arba pateiktų trūkstamą informaciją ar dokumentus, kaip numatyta Direktyvoje 2014/23/ES, Direktyvoje 2014/24/ES, Direktyvoje 2014/25/ES arba nacionalinės teisės aktuose, kuriais jos įgyvendinamos, su sąlyga, kad tokie prašymai pateikiami visapusiškai laikantis vienodo požiūrio ir skaidrumo principų;

| (52) | esama stiprios tendencijos viešiesiems pirkėjams centralizuoti savo pirkimus, kad užtikrintų masto ekonomiją ir didesnį efektyvumą. Tokios centrinės perkančiosios organizacijos yra perkančiosios organizacijos arba perkantieji subjektai, kaip tai suprantama direktyvose 2009/81/EB, 2014/24/ES ir 2014/25/ES. Todėl tikslinga, kad Komisija turėtų turėti galimybę nagrinėti užsienio subsidijas tokių perkančiųjų organizacijų ar perkančiųjų subjektų skiriamų sutarčių kontekste; |
| --- | --- |

(52)

esama stiprios tendencijos viešiesiems pirkėjams centralizuoti savo pirkimus, kad užtikrintų masto ekonomiją ir didesnį efektyvumą. Tokios centrinės perkančiosios organizacijos yra perkančiosios organizacijos arba perkantieji subjektai, kaip tai suprantama direktyvose 2009/81/EB, 2014/24/ES ir 2014/25/ES. Todėl tikslinga, kad Komisija turėtų turėti galimybę nagrinėti užsienio subsidijas tokių perkančiųjų organizacijų ar perkančiųjų subjektų skiriamų sutarčių kontekste;

| (53) | turėtų būti laikoma, kad užsienio subsidijos, kuriomis ekonominės veiklos vykdytojui suteikiama galimybė pateikti pasiūlymą, kuris yra nepagrįstai palankus atitinkamų darbų, prekių ar paslaugų atžvilgiu, faktiškai iškraipo ar gali iškraipyti viešųjų pirkimų procedūrą. Todėl tie iškraipymai turėtų būti vertinami remiantis nebaigtiniu rodiklių rinkiniu. Rodikliai turėtų padėti nustatyti, kaip užsienio subsidija iškraipo konkurenciją, pagerindama įmonės konkurencinę padėtį ir suteikdama jai galimybę pateikti nepagrįstai palankų pasiūlymą. Ekonominės veiklos vykdytojams turėtų būti suteikta galimybė pagrįsti, kad pasiūlymas nėra nepagrįstai palankus, be kita ko, pateikiant paaiškinimus, nurodytus Direktyvos 2014/24/ES 69 straipsnio 2 dalyje arba Direktyvos 2014/25/ES 84 straipsnio 2 dalyje, kuriose reglamentuojamas pasiūlytos neįprastai mažos kainos klausimas. Draudimas skirti sutartį turėtų būti taikomas tik tais atvejais, kai pasiūlymo, kuriam skiriamos užsienio subsidijos, palankaus pobūdžio negalima pagrįsti kitais veiksniais, kad konkurso dalyviui būtų skirta sutartis, ir kai pasiūlymą pateikusi įmonė nepasiūlė prisiimti įsipareigojimų, kurie laikomi tinkamais ir pakankamais, kad iškraipymas būtų visiškai ir veiksmingai ištaisytas. Atitinkamai draudimas skirti sutartį susijęs su konkrečia procedūra, kurios laikantis pateiktas nepagrįstai palankus pasiūlymas. Todėl Komisijos išvada, kad ekonominės veiklos vykdytojas pasinaudojo vidaus rinkos iškraipymą sukeliančia užsienio subsidija, leidžiančia jam pateikti nepagrįstai palankų pasiūlymą, neturėtų būti laikoma elementu, nulemiančiu pašalinimą remiantis neprivalomais pašalinimo pagrindais, išdėstytais Direktyvos 2014/23/ES 38 straipsnio 7 dalyje, Direktyvos 2014/24/ES 57 straipsnio 4 dalyje arba Direktyvos 2014/25/ES 80 straipsnyje, toje pačioje arba kitoje pagal tas direktyvas vykdomoje viešųjų pirkimų procedūroje; |
| --- | --- |

(53)

turėtų būti laikoma, kad užsienio subsidijos, kuriomis ekonominės veiklos vykdytojui suteikiama galimybė pateikti pasiūlymą, kuris yra nepagrįstai palankus atitinkamų darbų, prekių ar paslaugų atžvilgiu, faktiškai iškraipo ar gali iškraipyti viešųjų pirkimų procedūrą. Todėl tie iškraipymai turėtų būti vertinami remiantis nebaigtiniu rodiklių rinkiniu. Rodikliai turėtų padėti nustatyti, kaip užsienio subsidija iškraipo konkurenciją, pagerindama įmonės konkurencinę padėtį ir suteikdama jai galimybę pateikti nepagrįstai palankų pasiūlymą. Ekonominės veiklos vykdytojams turėtų būti suteikta galimybė pagrįsti, kad pasiūlymas nėra nepagrįstai palankus, be kita ko, pateikiant paaiškinimus, nurodytus Direktyvos 2014/24/ES 69 straipsnio 2 dalyje arba Direktyvos 2014/25/ES 84 straipsnio 2 dalyje, kuriose reglamentuojamas pasiūlytos neįprastai mažos kainos klausimas. Draudimas skirti sutartį turėtų būti taikomas tik tais atvejais, kai pasiūlymo, kuriam skiriamos užsienio subsidijos, palankaus pobūdžio negalima pagrįsti kitais veiksniais, kad konkurso dalyviui būtų skirta sutartis, ir kai pasiūlymą pateikusi įmonė nepasiūlė prisiimti įsipareigojimų, kurie laikomi tinkamais ir pakankamais, kad iškraipymas būtų visiškai ir veiksmingai ištaisytas. Atitinkamai draudimas skirti sutartį susijęs su konkrečia procedūra, kurios laikantis pateiktas nepagrįstai palankus pasiūlymas. Todėl Komisijos išvada, kad ekonominės veiklos vykdytojas pasinaudojo vidaus rinkos iškraipymą sukeliančia užsienio subsidija, leidžiančia jam pateikti nepagrįstai palankų pasiūlymą, neturėtų būti laikoma elementu, nulemiančiu pašalinimą remiantis neprivalomais pašalinimo pagrindais, išdėstytais Direktyvos 2014/23/ES 38 straipsnio 7 dalyje, Direktyvos 2014/24/ES 57 straipsnio 4 dalyje arba Direktyvos 2014/25/ES 80 straipsnyje, toje pačioje arba kitoje pagal tas direktyvas vykdomoje viešųjų pirkimų procedūroje;

| (54) | pasiūlymas galėtų būti nepagrįstai palankus ir todėl, kad dėl subrangovui ar tiekėjui suteiktų užsienio subsidijų jis gali daryti konkurencinį poveikį perkančiajai organizacijai ar perkančiajam subjektui pateiktam pasiūlymui. Tačiau, siekiant mažinti administracinę naštą, apie užsienio finansinius įnašus turėtų pranešti tik pagrindiniai subrangovai arba pagrindiniai tiekėjai, t. y. tie, kurių produktai arba paslaugos yra susiję su pagrindiniais sutarties elementais arba viršija tam tikrą procentinę sutarties dalį. Sutarties elementai gali būti laikomi pagrindiniais elementais, visų pirma remiantis konkrečia elemento svarba pasiūlymo kokybei, įskaitant konkrečią praktinę patirtį, technologiją, specializuotus darbuotojus, patentus arba panašius privalumus, kuriais gali naudotis subrangovas arba tiekėjas, ypač tais atvejais, kai tais elementais remiamasi siekiant atitikti didžiąją dalį bent vieno iš atrankos kriterijų viešųjų pirkimų procedūroje. Siekiant užtikrinti stabilų faktinį peržiūros pagrindą, atliekant preliminarią peržiūrą turėtų būti atsižvelgiama į pagrindinius subrangovus ir tiekėjus, kurie jau yra žinomi išsamaus pranešimo ar deklaracijos, arba atnaujinto pranešimo ar deklaracijos – daugiaetapių procedūrų atveju, pateikimo etape. Šiuo reglamentu neturėtų būti daromas poveikis ekonominės veiklos vykdytojų galimybei vykdant savo sutartis pasitelkti naujus subrangovus. Todėl dėl subrangovų ir tiekėjų keitimo po išsamaus pranešimo ar deklaracijos arba atnaujinto pranešimo ar deklaracijos pateikimo arba sutarties vykdymo metu neturėtų atsirasti papildomų pareigų pranešti, tačiau Komisija turėtų galėti pradėti ex officio peržiūrą, jei turi informacijos, įskaitant informaciją, gautą iš bet kurios valstybės narės, fizinio ar juridinio asmens ar asociacijos, kad tie subrangovai ir tiekėjai galėjo pasinaudoti užsienio subsidijomis; |
| --- | --- |

(54)

pasiūlymas galėtų būti nepagrįstai palankus ir todėl, kad dėl subrangovui ar tiekėjui suteiktų užsienio subsidijų jis gali daryti konkurencinį poveikį perkančiajai organizacijai ar perkančiajam subjektui pateiktam pasiūlymui. Tačiau, siekiant mažinti administracinę naštą, apie užsienio finansinius įnašus turėtų pranešti tik pagrindiniai subrangovai arba pagrindiniai tiekėjai, t. y. tie, kurių produktai arba paslaugos yra susiję su pagrindiniais sutarties elementais arba viršija tam tikrą procentinę sutarties dalį. Sutarties elementai gali būti laikomi pagrindiniais elementais, visų pirma remiantis konkrečia elemento svarba pasiūlymo kokybei, įskaitant konkrečią praktinę patirtį, technologiją, specializuotus darbuotojus, patentus arba panašius privalumus, kuriais gali naudotis subrangovas arba tiekėjas, ypač tais atvejais, kai tais elementais remiamasi siekiant atitikti didžiąją dalį bent vieno iš atrankos kriterijų viešųjų pirkimų procedūroje. Siekiant užtikrinti stabilų faktinį peržiūros pagrindą, atliekant preliminarią peržiūrą turėtų būti atsižvelgiama į pagrindinius subrangovus ir tiekėjus, kurie jau yra žinomi išsamaus pranešimo ar deklaracijos, arba atnaujinto pranešimo ar deklaracijos – daugiaetapių procedūrų atveju, pateikimo etape. Šiuo reglamentu neturėtų būti daromas poveikis ekonominės veiklos vykdytojų galimybei vykdant savo sutartis pasitelkti naujus subrangovus. Todėl dėl subrangovų ir tiekėjų keitimo po išsamaus pranešimo ar deklaracijos arba atnaujinto pranešimo ar deklaracijos pateikimo arba sutarties vykdymo metu neturėtų atsirasti papildomų pareigų pranešti, tačiau Komisija turėtų galėti pradėti ex officio peržiūrą, jei turi informacijos, įskaitant informaciją, gautą iš bet kurios valstybės narės, fizinio ar juridinio asmens ar asociacijos, kad tie subrangovai ir tiekėjai galėjo pasinaudoti užsienio subsidijomis;

| (55) | laikantis direktyvų dėl viešųjų pirkimų, perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto požiūriu ekonomiškai naudingiausias pasiūlymas turėtų būti nustatomas kainos ar išlaidų pagrindu, taikant išlaidų efektyvumo metodą, pavyzdžiui, gyvavimo ciklo sąnaudų metodą, ir gali apimti geriausią kainos ir kokybės santykį, kuris turėtų būti įvertinamas remiantis kriterijais, įskaitant kokybinius, aplinkosaugos arba socialinius aspektus, susijusius su atitinkamos sutarties dalyku; |
| --- | --- |

(55)

laikantis direktyvų dėl viešųjų pirkimų, perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto požiūriu ekonomiškai naudingiausias pasiūlymas turėtų būti nustatomas kainos ar išlaidų pagrindu, taikant išlaidų efektyvumo metodą, pavyzdžiui, gyvavimo ciklo sąnaudų metodą, ir gali apimti geriausią kainos ir kokybės santykį, kuris turėtų būti įvertinamas remiantis kriterijais, įskaitant kokybinius, aplinkosaugos arba socialinius aspektus, susijusius su atitinkamos sutarties dalyku;

| (56) | apskundimo teismine tvarka, susijusio su šio reglamento taikymu, visų pirma viešųjų pirkimų procedūromis, kontekste nacionalinis teismas arba tribunolas, kaip tai suprantama SESV 267 straipsnyje, kuris mano, kad sprendimui priimti reikia nutarimo šiuo klausimu, turi teisę arba, SESV 267 straipsnyje numatytu atveju, privalo prašyti, kad Teisingumo Teismas priimtų prejudicinį sprendimą dėl Sąjungos teisės, įskaitant šį reglamentą, aiškinimo. Tačiau atsižvelgiant į suformuotą Teisingumo Teismo jurisprudenciją, tas nacionalinis teismas arba tribunolas neturi teisės pateikti klausimo dėl Komisijos sprendimo galiojimo atitinkamo veiklos vykdytojo, kuris turėjo galimybę pareikšti ieškinį dėl to sprendimo panaikinimo, prašymu, visų pirma, jeigu šis sprendimas buvo tiesiogiai ir konkrečiai su juo susijęs, tačiau to nepadarė per SESV 263 straipsnyje nustatytą terminą; |
| --- | --- |

(56)

apskundimo teismine tvarka, susijusio su šio reglamento taikymu, visų pirma viešųjų pirkimų procedūromis, kontekste nacionalinis teismas arba tribunolas, kaip tai suprantama SESV 267 straipsnyje, kuris mano, kad sprendimui priimti reikia nutarimo šiuo klausimu, turi teisę arba, SESV 267 straipsnyje numatytu atveju, privalo prašyti, kad Teisingumo Teismas priimtų prejudicinį sprendimą dėl Sąjungos teisės, įskaitant šį reglamentą, aiškinimo. Tačiau atsižvelgiant į suformuotą Teisingumo Teismo jurisprudenciją, tas nacionalinis teismas arba tribunolas neturi teisės pateikti klausimo dėl Komisijos sprendimo galiojimo atitinkamo veiklos vykdytojo, kuris turėjo galimybę pareikšti ieškinį dėl to sprendimo panaikinimo, prašymu, visų pirma, jeigu šis sprendimas buvo tiesiogiai ir konkrečiai su juo susijęs, tačiau to nepadarė per SESV 263 straipsnyje nustatytą terminą;

| (57) | atsižvelgiant į koncentracijų ir viešųjų pirkimų sutarčių skyrimo ex ante peržiūros mechanizmo pobūdį ir į būtinybę užtikrinti teisinį tikrumą dėl tų konkrečių sandorių, Komisija neturėtų savo iniciatyva dar kartą peržiūrėti koncentracijos arba viešųjų pirkimų konkurso, apie kurį pranešta ir kuris buvo įvertintas pagal atitinkamas procedūras. Tačiau gali būti, kad finansiniai įnašai, apie kuriuos Komisija buvo informuota taikant pranešimo procedūrą, taip pat svarbūs ne tik tos koncentracijos ar viešųjų pirkimų procedūros atveju; |
| --- | --- |

(57)

atsižvelgiant į koncentracijų ir viešųjų pirkimų sutarčių skyrimo ex ante peržiūros mechanizmo pobūdį ir į būtinybę užtikrinti teisinį tikrumą dėl tų konkrečių sandorių, Komisija neturėtų savo iniciatyva dar kartą peržiūrėti koncentracijos arba viešųjų pirkimų konkurso, apie kurį pranešta ir kuris buvo įvertintas pagal atitinkamas procedūras. Tačiau gali būti, kad finansiniai įnašai, apie kuriuos Komisija buvo informuota taikant pranešimo procedūrą, taip pat svarbūs ne tik tos koncentracijos ar viešųjų pirkimų procedūros atveju;

| (58) | taikydamos šį reglamentą valstybės narės turėtų veiksmingai bendradarbiauti su Komisija. Komisija turėtų turėti galimybę sukurti bendradarbiavimo mechanizmą tokiam bendradarbiavimui palengvinti; |
| --- | --- |

(58)

taikydamos šį reglamentą valstybės narės turėtų veiksmingai bendradarbiauti su Komisija. Komisija turėtų turėti galimybę sukurti bendradarbiavimo mechanizmą tokiam bendradarbiavimui palengvinti;

| (59) | siekdama surinkti informaciją apie užsienio subsidijas, Komisija turėtų turėti galimybę pradėti konkrečių ekonomikos sektorių, konkrečių rūšių ekonominės veiklos arba konkrečių užsienio subsidijų priemonių naudojimo tyrimus. Komisija turėtų turėti galimybę naudoti informaciją, gautą atlikus tokius rinkos tyrimus, tam tikriems sandoriams peržiūrėti pagal šiame reglamente nustatytas procedūras; |
| --- | --- |

(59)

siekdama surinkti informaciją apie užsienio subsidijas, Komisija turėtų turėti galimybę pradėti konkrečių ekonomikos sektorių, konkrečių rūšių ekonominės veiklos arba konkrečių užsienio subsidijų priemonių naudojimo tyrimus. Komisija turėtų turėti galimybę naudoti informaciją, gautą atlikus tokius rinkos tyrimus, tam tikriems sandoriams peržiūrėti pagal šiame reglamente nustatytas procedūras;

| (60) | kai Komisija įtaria, kad esama pasikartojančių vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų arba kai atliekant kelis vykdymo užtikrinimo veiksmus pagal šį reglamentą nustatoma, kad vidaus rinką iškraipančias užsienio subsidijas suteikė ta pati trečioji valstybė, Komisija turėtų turėti galimybę pradėti dialogą su atitinkama trečiąja valstybe, kad išnagrinėtų galimybes nutraukti arba pakeisti vidaus rinką iškraipančias užsienio subsidijas, siekdama pašalinti jų iškraipomąjį poveikį vidaus rinkoje. Kai dvišaliame Sąjungos ir trečiosios valstybės susitarime numatytas konsultacijų mechanizmas, apimantis vidaus rinką iškraipančias užsienio subsidijas, kurioms taikomas šis reglamentas, toks konsultacijų mechanizmas galėtų būti naudojamas siekiant palengvinti dialogą su trečiąja valstybe. Dialogas su trečiąja valstybe neturėtų trukdyti Komisijai pradėti arba tęsti peržiūras pagal šį reglamentą. Komisija turėtų nuolat informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie susijusius pokyčius; |
| --- | --- |

(60)

kai Komisija įtaria, kad esama pasikartojančių vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų arba kai atliekant kelis vykdymo užtikrinimo veiksmus pagal šį reglamentą nustatoma, kad vidaus rinką iškraipančias užsienio subsidijas suteikė ta pati trečioji valstybė, Komisija turėtų turėti galimybę pradėti dialogą su atitinkama trečiąja valstybe, kad išnagrinėtų galimybes nutraukti arba pakeisti vidaus rinką iškraipančias užsienio subsidijas, siekdama pašalinti jų iškraipomąjį poveikį vidaus rinkoje. Kai dvišaliame Sąjungos ir trečiosios valstybės susitarime numatytas konsultacijų mechanizmas, apimantis vidaus rinką iškraipančias užsienio subsidijas, kurioms taikomas šis reglamentas, toks konsultacijų mechanizmas galėtų būti naudojamas siekiant palengvinti dialogą su trečiąja valstybe. Dialogas su trečiąja valstybe neturėtų trukdyti Komisijai pradėti arba tęsti peržiūras pagal šį reglamentą. Komisija turėtų nuolat informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie susijusius pokyčius;

| (61) | siekiant teisinio tikrumo, tikslinga apriboti terminą, kurio metu Komisija gali tirti užsienio subsidiją, iki 10 metų nuo tos užsienio subsidijos suteikimo dienos; |
| --- | --- |

(61)

siekiant teisinio tikrumo, tikslinga apriboti terminą, kurio metu Komisija gali tirti užsienio subsidiją, iki 10 metų nuo tos užsienio subsidijos suteikimo dienos;

| (62) | dėl tų pačių priežasčių tikslinga nustatyti vienkartinių arba periodinių baudų skyrimo ir mokėjimo užtikrinimo senaties terminus; |
| --- | --- |

(62)

dėl tų pačių priežasčių tikslinga nustatyti vienkartinių arba periodinių baudų skyrimo ir mokėjimo užtikrinimo senaties terminus;

| (63) | siekiant skaidrumo ir teisinio tikrumo, tikslinga, kad Komisija skelbtų arba viešai pateiktų, kai taikytina, visų jos pagal šį reglamentą priimtų sprendimų visą tekstą arba jo santrauką; |
| --- | --- |

(63)

siekiant skaidrumo ir teisinio tikrumo, tikslinga, kad Komisija skelbtų arba viešai pateiktų, kai taikytina, visų jos pagal šį reglamentą priimtų sprendimų visą tekstą arba jo santrauką;

| (64) | skelbdama savo sprendimus, Komisija turėtų laikytis taisyklių dėl profesinės paslapties, įskaitant visą konfidencialią informaciją, ir komercinių paslapčių apsaugos, laikantis SESV 339 straipsnio. Šio reglamento tikslais asmens duomenys turėtų būti tvarkomi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (10) bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (11), atsižvelgiant į tai, kuris iš jų taikomas atitinkamam duomenų tvarkymui; |
| --- | --- |

(64)

skelbdama savo sprendimus, Komisija turėtų laikytis taisyklių dėl profesinės paslapties, įskaitant visą konfidencialią informaciją, ir komercinių paslapčių apsaugos, laikantis SESV 339 straipsnio. Šio reglamento tikslais asmens duomenys turėtų būti tvarkomi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (10) bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (11), atsižvelgiant į tai, kuris iš jų taikomas atitinkamam duomenų tvarkymui;

| (65) | kai manoma, kad informacijai, kurią įmonė nurodė kaip konfidencialią ar komercinę paslaptį, nėra taikomos pareigos saugoti profesinę paslaptį, tikslinga įdiegti mechanizmą, kuriuo naudodamasi Komisija turi teisę nuspręsti dėl tokios informacijos atskleidimo masto. Sprendime atmesti pareiškimą, kad informacija yra konfidenciali, turėtų būti nurodytas laikotarpis, kuriam pasibaigus informacija bus atskleista, kad respondentas galėtų pasinaudoti galima teismine apsauga, įskaitant bet kurią laikinąją priemonę; |
| --- | --- |

(65)

kai manoma, kad informacijai, kurią įmonė nurodė kaip konfidencialią ar komercinę paslaptį, nėra taikomos pareigos saugoti profesinę paslaptį, tikslinga įdiegti mechanizmą, kuriuo naudodamasi Komisija turi teisę nuspręsti dėl tokios informacijos atskleidimo masto. Sprendime atmesti pareiškimą, kad informacija yra konfidenciali, turėtų būti nurodytas laikotarpis, kuriam pasibaigus informacija bus atskleista, kad respondentas galėtų pasinaudoti galima teismine apsauga, įskaitant bet kurią laikinąją priemonę;

| (66) | pagal šį reglamentą tiriamos įmonės turėtų turėti galimybę pateikti savo pastabas dėl pagrindo, kuriuo remdamasi Komisija ketina priimti sprendimą ir todėl jos turėtų turėti teisę susipažinti su byla. Užtikrinant tiriamų įmonių teises į gynybą, labai svarbu, kad būtų apsaugotos komercinės paslaptys; |
| --- | --- |

(66)

pagal šį reglamentą tiriamos įmonės turėtų turėti galimybę pateikti savo pastabas dėl pagrindo, kuriuo remdamasi Komisija ketina priimti sprendimą ir todėl jos turėtų turėti teisę susipažinti su byla. Užtikrinant tiriamų įmonių teises į gynybą, labai svarbu, kad būtų apsaugotos komercinės paslaptys;

| (67) | jei informacijos teikėjas sutinka, Komisija turėtų galėti naudoti pagal šį reglamentą gautą informaciją taikydama kitus Sąjungos aktus; |
| --- | --- |

(67)

jei informacijos teikėjas sutinka, Komisija turėtų galėti naudoti pagal šį reglamentą gautą informaciją taikydama kitus Sąjungos aktus;

| (68) | valstybės narės ir Komisija turėtų imtis visų reikiamų priemonių, kad apsaugotų įslaptintą informaciją, visų pirma laikantis Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių susitarimo dėl įslaptintos informacijos, kuria keičiamasi Europos Sąjungos interesais, apsaugos (12), Komisijos sprendimo (ES, Euratomas) 2015/443 (13) ir Komisijos sprendimo (ES, Euratomas) 2015/444 (14); |
| --- | --- |

(68)

valstybės narės ir Komisija turėtų imtis visų reikiamų priemonių, kad apsaugotų įslaptintą informaciją, visų pirma laikantis Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių susitarimo dėl įslaptintos informacijos, kuria keičiamasi Europos Sąjungos interesais, apsaugos (12), Komisijos sprendimo (ES, Euratomas) 2015/443 (13) ir Komisijos sprendimo (ES, Euratomas) 2015/444 (14);

| (69) | šio reglamento įgyvendinimas Sąjungoje turėtų atitikti Sąjungos teisę, PPO sutartį ir įsipareigojimus, prisiimtus pagal kitus prekybos ir investicijų susitarimus, kuriuose dalyvauja Sąjunga arba valstybės narės. Šis reglamentas turėtų papildyti Sąjungos pastangas tobulinti daugiašales taisykles sprendžiant rinką iškraipančių subsidijų klausimą; |
| --- | --- |

(69)

šio reglamento įgyvendinimas Sąjungoje turėtų atitikti Sąjungos teisę, PPO sutartį ir įsipareigojimus, prisiimtus pagal kitus prekybos ir investicijų susitarimus, kuriuose dalyvauja Sąjunga arba valstybės narės. Šis reglamentas turėtų papildyti Sąjungos pastangas tobulinti daugiašales taisykles sprendžiant rinką iškraipančių subsidijų klausimą;

| (70) | SESV 34, 49, 56 ir 63 straipsniuose išdėstyti laisvių apribojimai gali būti pateisinami būtinybe išvengti nesąžiningos konkurencijos, jei tokie apribojimai, kaip ir kiti pagrindinių laisvių apribojimai, atitinka bendruosius Sąjungos teisės principus, pavyzdžiui, proporcingumo, teisinio tikrumo ir pagrindinių teisių principus; |
| --- | --- |

(70)

SESV 34, 49, 56 ir 63 straipsniuose išdėstyti laisvių apribojimai gali būti pateisinami būtinybe išvengti nesąžiningos konkurencijos, jei tokie apribojimai, kaip ir kiti pagrindinių laisvių apribojimai, atitinka bendruosius Sąjungos teisės principus, pavyzdžiui, proporcingumo, teisinio tikrumo ir pagrindinių teisių principus;

| (71) | gali būti, kad šio reglamento įgyvendinimas dubliuojasi su sektorių taisyklėmis, visų pirma jūrų ir oro transporto srityje. Todėl būtina paaiškinti šio reglamento ir su užsienio subsidijomis susijusių sektorinių priemonių, t. y. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 4057/86 (15), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1035 (16) bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/712 (17), ryšį; |
| --- | --- |

(71)

gali būti, kad šio reglamento įgyvendinimas dubliuojasi su sektorių taisyklėmis, visų pirma jūrų ir oro transporto srityje. Todėl būtina paaiškinti šio reglamento ir su užsienio subsidijomis susijusių sektorinių priemonių, t. y. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 4057/86 (15), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1035 (16) bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/712 (17), ryšį;

| (72) | kaip numatyta SESV 263 straipsnyje, Komisijos pagal šį reglamentą priimtų aktų teisėtumą prižiūri Teisingumo Teismas. Pagal SESV 261 straipsnį Teisingumo Teismui turėtų būti suteikta neribota jurisdikcija Komisijos sprendimų, kuriais ji skiria vienkartines arba periodines baudas, atžvilgiu; |
| --- | --- |

(72)

kaip numatyta SESV 263 straipsnyje, Komisijos pagal šį reglamentą priimtų aktų teisėtumą prižiūri Teisingumo Teismas. Pagal SESV 261 straipsnį Teisingumo Teismui turėtų būti suteikta neribota jurisdikcija Komisijos sprendimų, kuriais ji skiria vienkartines arba periodines baudas, atžvilgiu;

| (73) | siekdama skatinti šio reglamento nuspėjamumą, Komisija turėtų paskelbti ir reguliariai atnaujinti gaires dėl kriterijų, pagal kuriuos nustatoma, ar vidaus rinkoje esama užsienio subsidijos sukelto iškraipymo, dėl pusiausvyros tyrimo taikymo, jos įgaliojimų prašyti iš anksto pranešti apie bet kokią koncentraciją ar užsienio finansinius įnašus, kuriuos ekonominės veiklos vykdytojas gavo viešųjų pirkimų procedūros metu, taikymo ir viešųjų pirkimų procedūros keliamo rinkos iškraipymo vertinimo. Skelbdama tokias gaires, Komisija turėtų tinkamai konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais ir valstybėmis narėmis. Siekdama palengvinti šio reglamento įgyvendinimą ankstyvaisiais jo taikymo etapais, Komisija turėtų stengtis prieš paskelbdama gaires viešai paskelbti tų nuostatų taikymo paaiškinimus; |
| --- | --- |

(73)

siekdama skatinti šio reglamento nuspėjamumą, Komisija turėtų paskelbti ir reguliariai atnaujinti gaires dėl kriterijų, pagal kuriuos nustatoma, ar vidaus rinkoje esama užsienio subsidijos sukelto iškraipymo, dėl pusiausvyros tyrimo taikymo, jos įgaliojimų prašyti iš anksto pranešti apie bet kokią koncentraciją ar užsienio finansinius įnašus, kuriuos ekonominės veiklos vykdytojas gavo viešųjų pirkimų procedūros metu, taikymo ir viešųjų pirkimų procedūros keliamo rinkos iškraipymo vertinimo. Skelbdama tokias gaires, Komisija turėtų tinkamai konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais ir valstybėmis narėmis. Siekdama palengvinti šio reglamento įgyvendinimą ankstyvaisiais jo taikymo etapais, Komisija turėtų stengtis prieš paskelbdama gaires viešai paskelbti tų nuostatų taikymo paaiškinimus;

| (74) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai pagal SESV 291 straipsnį. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (18) ir jie turėtų būti susiję su sprendimais, kuriais užbaigiami išsamūs tyrimai, laikinųjų priemonių nustatymu, sprendimais dėl koncentracijų, kurios buvo vykdomos nesilaikant pareigos pranešti arba pažeidžiant sprendimą, kuriame nustatyti įsipareigojimai, arba sprendimą, kuriuo draudžiama koncentracija arba kuriuo draudžiama skirti sutartį viešųjų pirkimų procedūros metu, tam tikrų sprendimų atšaukimu ir įgyvendinimo įgaliojimais, susijusiais su forma, turiniu, procedūrine tvarka ir susijusiais aspektais preliminarios peržiūros ir išsamaus tyrimo atžvilgiu; |
| --- | --- |

(74)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai pagal SESV 291 straipsnį. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (18) ir jie turėtų būti susiję su sprendimais, kuriais užbaigiami išsamūs tyrimai, laikinųjų priemonių nustatymu, sprendimais dėl koncentracijų, kurios buvo vykdomos nesilaikant pareigos pranešti arba pažeidžiant sprendimą, kuriame nustatyti įsipareigojimai, arba sprendimą, kuriuo draudžiama koncentracija arba kuriuo draudžiama skirti sutartį viešųjų pirkimų procedūros metu, tam tikrų sprendimų atšaukimu ir įgyvendinimo įgaliojimais, susijusiais su forma, turiniu, procedūrine tvarka ir susijusiais aspektais preliminarios peržiūros ir išsamaus tyrimo atžvilgiu;

| (75) | Komisija turėtų turėti galimybę nustatyti supaprastintą procedūrą, pagal kurią tam tikros koncentracijos arba viešųjų pirkimų procedūros būtų vertinamos remiantis tuo, kad jų atveju mažiau tikėtina, kad dėl užsienio subsidijų bus iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

(75)

Komisija turėtų turėti galimybę nustatyti supaprastintą procedūrą, pagal kurią tam tikros koncentracijos arba viešųjų pirkimų procedūros būtų vertinamos remiantis tuo, kad jų atveju mažiau tikėtina, kad dėl užsienio subsidijų bus iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje;

| (76) | siekiant užtikrinti vienodas sąlygas vidaus rinkoje ir ilguoju laikotarpiu, kad būtų užtikrinta tinkama atvejų, tiriamų tiek per pranešimus, tiek ex officio, aprėptis, kartu apribojant nereikalingą administracinę naštą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamos pranešimo apie koncentracijas ir viešųjų pirkimų procedūras ribinės vertės, taip pat sutrumpinami koncentracijų, apie kurias pranešta, arba finansinių įnašų, apie kuriuos pranešta vykdant viešųjų pirkimų procedūrą, preliminarios peržiūros ir išsamių tyrimų terminai. Nedarant poveikio galimybei pasiūlymu dėl teisėsaugos procedūra priimamo akto iš dalies keisti pranešimo apie koncentracijas ir viešųjų pirkimų procedūras ribines vertes, be kita ko, atliekant šiame reglamente numatytą peržiūrą, tos ribinės vertės gali būti iš dalies keičiamos deleguotuoju aktu vieną kartą per įgaliojimų delegavimo pagal šį reglamentą laikotarpį. Kalbant apie finansinius įnašus, susijusius su viešųjų pirkimų procedūra, įgaliojimais priimti tokį aktą turėtų būti naudojamasi atsižvelgiant į MVĮ interesus. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (19) nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams nuolat suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(76)

siekiant užtikrinti vienodas sąlygas vidaus rinkoje ir ilguoju laikotarpiu, kad būtų užtikrinta tinkama atvejų, tiriamų tiek per pranešimus, tiek ex officio, aprėptis, kartu apribojant nereikalingą administracinę naštą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamos pranešimo apie koncentracijas ir viešųjų pirkimų procedūras ribinės vertės, taip pat sutrumpinami koncentracijų, apie kurias pranešta, arba finansinių įnašų, apie kuriuos pranešta vykdant viešųjų pirkimų procedūrą, preliminarios peržiūros ir išsamių tyrimų terminai. Nedarant poveikio galimybei pasiūlymu dėl teisėsaugos procedūra priimamo akto iš dalies keisti pranešimo apie koncentracijas ir viešųjų pirkimų procedūras ribines vertes, be kita ko, atliekant šiame reglamente numatytą peržiūrą, tos ribinės vertės gali būti iš dalies keičiamos deleguotuoju aktu vieną kartą per įgaliojimų delegavimo pagal šį reglamentą laikotarpį. Kalbant apie finansinius įnašus, susijusius su viešųjų pirkimų procedūra, įgaliojimais priimti tokį aktą turėtų būti naudojamasi atsižvelgiant į MVĮ interesus. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (19) nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams nuolat suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (77) | kai apie koncentraciją turi būti pranešta pagal šį reglamentą, finansiniai įnašai, suteikti bet kuriai iš koncentracijos šalių per trejus metus iki šio reglamento taikymo pradžios dienos, turėtų patekti į šio reglamento taikymo sritį. Viešųjų pirkimų procedūros atveju šis reglamentas taip pat turėtų būti taikomas finansiniam įnašui, kuris suteiktas ekonominės veiklos vykdytojui per trejus metus iki šio reglamento taikymo pradžios dienos, |
| --- | --- |

(77)

kai apie koncentraciją turi būti pranešta pagal šį reglamentą, finansiniai įnašai, suteikti bet kuriai iš koncentracijos šalių per trejus metus iki šio reglamento taikymo pradžios dienos, turėtų patekti į šio reglamento taikymo sritį. Viešųjų pirkimų procedūros atveju šis reglamentas taip pat turėtų būti taikomas finansiniam įnašui, kuris suteiktas ekonominės veiklos vykdytojui per trejus metus iki šio reglamento taikymo pradžios dienos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šio reglamento tikslas – prisidėti prie tinkamo vidaus rinkos veikimo nustatant suderintą sistemą, skirtą pašalinti iškraipymus, kuriuos tiesiogiai ar netiesiogiai sukelia užsienio subsidijos, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos. Šiuo reglamentu nustatomos vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų tyrimo ir tokių iškraipymų pašalinimo taisyklės ir procedūros. Tokie iškraipymai gali atsirasti dėl bet kokios ekonominės veiklos, ir visų pirma vykdant koncentracijas bei viešųjų pirkimų procedūras.

2.   Šiuo reglamentu reglamentuojamos užsienio subsidijos, suteikiamos įmonėms, įskaitant valstybines įmones, kurias tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja valstybė, vykdančioms ekonominę veiklą vidaus rinkoje. Laikoma, kad, be kita ko, įmonė, įgyjanti Sąjungoje įsisteigusios įmonės kontrolę arba su ja susijungianti, arba įmonė, dalyvaujanti viešųjų pirkimų procedūroje Sąjungoje, vykdo ekonominę veiklą vidaus rinkoje.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šio reglamento tikslais taikomos šios terminų apibrėžtys:

| 1) | kai kalbama apie viešųjų pirkimų procedūras, „įmonė“ – ekonominės veiklos vykdytojas, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/81/EB 1 straipsnio 14 punkte, Direktyvos 2014/23/ES 5 straipsnio 2 punkte, Direktyvos 2014/24/ES 2 straipsnio 1 dalies 10 punkte ir Direktyvos 2014/25/ES 2 straipsnio 6 punkte; |
| --- | --- |

1)

kai kalbama apie viešųjų pirkimų procedūras, „įmonė“ – ekonominės veiklos vykdytojas, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/81/EB 1 straipsnio 14 punkte, Direktyvos 2014/23/ES 5 straipsnio 2 punkte, Direktyvos 2014/24/ES 2 straipsnio 1 dalies 10 punkte ir Direktyvos 2014/25/ES 2 straipsnio 6 punkte;

| 2) | kai kalbama apie viešųjų pirkimų procedūras ir jei nenurodyta kitaip, „sutartis“ – „viešoji sutartis“, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/24/ES 2 straipsnio 1 dalies 5 punkte, „sutartys“, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/81/EB 1 straipsnio 2 punkte, „prekių, darbų ir paslaugų pirkimo sutartys“, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/25/ES 2 straipsnio 1 punkte, ir „koncesijos“, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/23/ES 5 straipsnio 1 punkte; |
| --- | --- |

2)

kai kalbama apie viešųjų pirkimų procedūras ir jei nenurodyta kitaip, „sutartis“ – „viešoji sutartis“, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/24/ES 2 straipsnio 1 dalies 5 punkte, „sutartys“, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/81/EB 1 straipsnio 2 punkte, „prekių, darbų ir paslaugų pirkimo sutartys“, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/25/ES 2 straipsnio 1 punkte, ir „koncesijos“, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/23/ES 5 straipsnio 1 punkte;

| 3) | viešųjų pirkimų procedūra:


  a) | bet kokios rūšies sutarties skyrimo procedūra, kuriai taikoma Direktyva 2014/24/ES, siekiant sudaryti viešąją sutartį, arba Direktyva 2014/25/ES, siekiant sudaryti prekių, darbų ir paslaugų pirkimo sutartį, |
| --- | --- | --- |

3)

viešųjų pirkimų procedūra:

a)

bet kokios rūšies sutarties skyrimo procedūra, kuriai taikoma Direktyva 2014/24/ES, siekiant sudaryti viešąją sutartį, arba Direktyva 2014/25/ES, siekiant sudaryti prekių, darbų ir paslaugų pirkimo sutartį,

| b) | darbų arba paslaugų koncesijos, kuriai taikoma Direktyva 2014/23/ES, skyrimo procedūra, |
| --- | --- |

b)

darbų arba paslaugų koncesijos, kuriai taikoma Direktyva 2014/23/ES, skyrimo procedūra,

| c) | sutarčių, kurioms taikoma Direktyva 2009/81/EB, skyrimo procedūros, išskyrus jei valstybės narės taiko išimtį pagal SESV 346 straipsnį, |
| --- | --- |

c)

sutarčių, kurioms taikoma Direktyva 2009/81/EB, skyrimo procedūros, išskyrus jei valstybės narės taiko išimtį pagal SESV 346 straipsnį,

| d) | sutarčių, nurodytų Direktyvos 2014/23/ES 10 straipsnio 4 dalies a punkte, Direktyvos 2014/24/ES 9 straipsnio 1 dalies a punkte arba Direktyvos 2014/25/ES 20 straipsnio 1 dalies a punkte, skyrimo procedūros; |
| --- | --- |

d)

sutarčių, nurodytų Direktyvos 2014/23/ES 10 straipsnio 4 dalies a punkte, Direktyvos 2014/24/ES 9 straipsnio 1 dalies a punkte arba Direktyvos 2014/25/ES 20 straipsnio 1 dalies a punkte, skyrimo procedūros;

| 4) | kai kalbama apie viešųjų pirkimų procedūras, „perkančioji organizacija“ – perkančioji organizacija, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/81/EB 1 straipsnio 17 punkte, Direktyvos 2014/23/ES 6 straipsnyje, Direktyvos 2014/24/ES 2 straipsnio 1 dalies 1 punkte ir Direktyvos 2014/25/ES 3 straipsnyje; |
| --- | --- |

4)

kai kalbama apie viešųjų pirkimų procedūras, „perkančioji organizacija“ – perkančioji organizacija, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/81/EB 1 straipsnio 17 punkte, Direktyvos 2014/23/ES 6 straipsnyje, Direktyvos 2014/24/ES 2 straipsnio 1 dalies 1 punkte ir Direktyvos 2014/25/ES 3 straipsnyje;

| 5) | kai kalbama apie viešųjų pirkimų procedūras, „perkantysis subjektas“ – perkantysis subjektas, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/81/EB 1 straipsnio 17 punkte, Direktyvos 2014/23/ES 7 straipsnyje ir Direktyvos 2014/25/ES 4 straipsnyje; |
| --- | --- |

5)

kai kalbama apie viešųjų pirkimų procedūras, „perkantysis subjektas“ – perkantysis subjektas, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/81/EB 1 straipsnio 17 punkte, Direktyvos 2014/23/ES 7 straipsnyje ir Direktyvos 2014/25/ES 4 straipsnyje;

| 6) | daugiaetapė procedūra – viešųjų pirkimų procedūra pagal Direktyvos 2014/24/ES 28–32straipsnius ir Direktyvos 2014/25/ES 46–52 straipsnius, t. y. ribotas konkursas, konkurso procedūra su derybomis, derybos be išankstinio skelbimo apie pirkimą, konkurencinis dialogas arba inovacijų partnerystė, arba panaši procedūra pagal Direktyvą 2014/23/ES. |
| --- | --- |

6)

daugiaetapė procedūra – viešųjų pirkimų procedūra pagal Direktyvos 2014/24/ES 28–32straipsnius ir Direktyvos 2014/25/ES 46–52 straipsnius, t. y. ribotas konkursas, konkurso procedūra su derybomis, derybos be išankstinio skelbimo apie pirkimą, konkurencinis dialogas arba inovacijų partnerystė, arba panaši procedūra pagal Direktyvą 2014/23/ES.

3 straipsnis

Užsienio subsidijos buvimas

1.   Šiame reglamente laikoma, kad užsienio subsidija egzistuoja, kai trečioji valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai skiria finansinį įnašą, kuris yra naudingas ekonominę veiklą vidaus rinkoje vykdančiai įmonei ir kuris teisiškai ar faktiškai skirtas tik vienai įmonei ar sektoriui arba kelioms įmonėmis ar sektoriams.

2.   Šio reglamento tikslais finansinį įnašą, inter alia, sudaro:

| a) | lėšų ar įsipareigojimų, pavyzdžiui, kapitalo injekcijų, dotacijų, paskolų, paskolų garantijų, mokestinių paskatų, veiklos nuostolių užskaitos, kompensacijos už valdžios institucijų užkraunamą finansinę naštą, atleidimo nuo skolos arba grafiko pakeitimo, perleidimas; |
| --- | --- |

a)

lėšų ar įsipareigojimų, pavyzdžiui, kapitalo injekcijų, dotacijų, paskolų, paskolų garantijų, mokestinių paskatų, veiklos nuostolių užskaitos, kompensacijos už valdžios institucijų užkraunamą finansinę naštą, atleidimo nuo skolos arba grafiko pakeitimo, perleidimas;

| b) | negautos pajamos, kurios kitu atveju būtų gautos, pavyzdžiui, atleidimo nuo mokesčių arba specialiųjų ar išimtinių teisių suteikimas be tinkamo atlygio atveju, arba |
| --- | --- |

b)

negautos pajamos, kurios kitu atveju būtų gautos, pavyzdžiui, atleidimo nuo mokesčių arba specialiųjų ar išimtinių teisių suteikimas be tinkamo atlygio atveju, arba

| c) | prekių tiekimas ar paslaugų teikimas arba prekių ar paslaugų pirkimas. |
| --- | --- |

c)

prekių tiekimas ar paslaugų teikimas arba prekių ar paslaugų pirkimas.

Trečiosios valstybės teikiamą finansinį įnašą sudaro finansinis įnašas, kurį teikia:

| a) | centrinė valdžia ir visų kitų lygmenų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

a)

centrinė valdžia ir visų kitų lygmenų valdžios institucijos;

| b) | užsienio viešasis subjektas, kurio veiksmai gali būti priskirti trečiajai valstybei, atsižvelgiant į tokius elementus, kaip subjekto ypatybės bei teisinė ir ekonominė aplinka, vyraujanti valstybėje, kurioje veikia subjektas, įskaitant Vyriausybės vaidmenį ekonomikoje, arba |
| --- | --- |

b)

užsienio viešasis subjektas, kurio veiksmai gali būti priskirti trečiajai valstybei, atsižvelgiant į tokius elementus, kaip subjekto ypatybės bei teisinė ir ekonominė aplinka, vyraujanti valstybėje, kurioje veikia subjektas, įskaitant Vyriausybės vaidmenį ekonomikoje, arba

| c) | privatus subjektas, kurio veiksmai gali būti priskirti trečiajai valstybei, atsižvelgiant į visas susijusias aplinkybes. |
| --- | --- |

c)

privatus subjektas, kurio veiksmai gali būti priskirti trečiajai valstybei, atsižvelgiant į visas susijusias aplinkybes.

4 straipsnis

Vidaus rinkos iškraipymai

1.   Laikoma, kad vidaus rinka yra iškraipyta, kai užsienio subsidija gali pagerinti įmonės konkurencinę padėtį vidaus rinkoje ir taip ta užsienio subsidija faktiškai neigiamai veikia arba gali neigiamai veikti konkurenciją vidaus rinkoje. Ar vidaus rinka iškraipoma, nustatoma remiantis rodikliais, kurie gali apimti visų pirma:

| a) | užsienio subsidijos sumą; |
| --- | --- |

a)

užsienio subsidijos sumą;

| b) | užsienio subsidijos pobūdį; |
| --- | --- |

b)

užsienio subsidijos pobūdį;

| c) | įmonės, įskaitant jos dydį, ir atitinkamų rinkų ar sektorių padėtį; |
| --- | --- |

c)

įmonės, įskaitant jos dydį, ir atitinkamų rinkų ar sektorių padėtį;

| d) | įmonės ekonominės veiklos vidaus rinkoje lygį ir raidą; |
| --- | --- |

d)

įmonės ekonominės veiklos vidaus rinkoje lygį ir raidą;

| e) | užsienio subsidijos tikslą ir sąlygas, taip pat jos naudojimą vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

e)

užsienio subsidijos tikslą ir sąlygas, taip pat jos naudojimą vidaus rinkoje.

2.   Jei užsienio subsidijos įmonei bendra suma per bet kurį trejų iš eilės einančių metų laikotarpį neviršija 4 mln. EUR, laikoma, jog mažai tikėtina, kad ta užsienio subsidija iškreips vidaus rinką.

3.   Jei užsienio subsidijos įmonei bendra suma neviršija de minimis pagalbos sumos, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1407/2013 3 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje, vienai trečiajai valstybei per bet kurį trejų iš eilės einančių metų laikotarpį, laikoma, kad ta užsienio subsidija neiškreipia vidaus rinkos.

4.   Užsienio subsidija gali būti laikoma neiškreipiančia vidaus rinkos tiek, kiek ja siekiama atitaisyti gaivalinių nelaimių ar ypatingų įvykių padarytą žalą.

5 straipsnis

Užsienio subsidijų, kurios, labiausiai tikėtina, iškreips vidaus rinką, kategorijos

1.   Labiausiai tikėtina, kad vidaus rinką iškreips bet kuriai iš toliau nurodytų kategorijų priskiriama užsienio subsidija:

| a) | užsienio subsidija, suteikta sunkumų patiriančiai įmonei, t. y. tokiai įmonei, kuri, jei negaus jokios subsidijos, trumpuoju ar vidutinės trukmės laikotarpiu greičiausiai nutrauks veiklą, nebent būtų parengtas restruktūrizavimo planas, galintis užtikrinti ilgalaikį tos įmonės gyvybingumą, ir tame plane būtų numatytas reikšmingas įmonės nuosavas įnašas; |
| --- | --- |

a)

užsienio subsidija, suteikta sunkumų patiriančiai įmonei, t. y. tokiai įmonei, kuri, jei negaus jokios subsidijos, trumpuoju ar vidutinės trukmės laikotarpiu greičiausiai nutrauks veiklą, nebent būtų parengtas restruktūrizavimo planas, galintis užtikrinti ilgalaikį tos įmonės gyvybingumą, ir tame plane būtų numatytas reikšmingas įmonės nuosavas įnašas;

| b) | užsienio subsidija neribotos garantijos forma, skirta įmonės skoloms ar įsipareigojimams, t. y. be jokių apribojimų dėl tokios garantijos sumos ar trukmės; |
| --- | --- |

b)

užsienio subsidija neribotos garantijos forma, skirta įmonės skoloms ar įsipareigojimams, t. y. be jokių apribojimų dėl tokios garantijos sumos ar trukmės;

| c) | eksporto finansavimo priemonė, kuri neatitinka EBPO Susitarimo dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų; |
| --- | --- |

c)

eksporto finansavimo priemonė, kuri neatitinka EBPO Susitarimo dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų;

| d) | užsienio subsidija, kuria tiesiogiai palengvinama koncentracija; |
| --- | --- |

d)

užsienio subsidija, kuria tiesiogiai palengvinama koncentracija;

| e) | užsienio subsidija, kuria įmonei suteikiama galimybė pateikti nepagrįstai palankų pasiūlymą, kuriuo remiantis įmonei galėtų būti skirta atitinkama sutartis. |
| --- | --- |

e)

užsienio subsidija, kuria įmonei suteikiama galimybė pateikti nepagrįstai palankų pasiūlymą, kuriuo remiantis įmonei galėtų būti skirta atitinkama sutartis.

2.   Tiriamai įmonei suteikiama galimybė pateikti atitinkamą informaciją apie tai, ar į kurią nors iš 1 dalyje nurodytų kategorijų patenkanti užsienio subsidija konkrečiu atveju neiškreipia vidaus rinkos.

6 straipsnis

Pusiausvyros tyrimas

1.   Komisija, remdamasi gauta informacija, gali atlikti neigiamo užsienio subsidijos poveikio, t. y. vidaus rinkos iškraipymo pagal 4 ir 5 straipsnius, ir teigiamo poveikio atitinkamos subsidijuojamos ekonominės veiklos plėtrai vidaus rinkoje pusiausvyros tyrimą, tuo pat metu atsižvelgdama į kitą teigiamą užsienio subsidijos poveikį, pavyzdžiui, platesnį teigiamą poveikį atitinkamų politikos tikslų, visų pirma Sąjungos tikslų, atžvilgiu.

2.   Spręsdama, ar taikyti kompensacines priemones ar priimti įsipareigojimus, ir spręsdama dėl tų kompensacinių priemonių ar įsipareigojimų pobūdžio bei lygio, Komisija atsižvelgia 1 dalyje nurodytą tyrimą.

7 straipsnis

Įsipareigojimai ir kompensacinės priemonės

1.   Komisija gali nustatyti kompensacines priemones, kad būtų pašalintas vidaus rinkos iškraipymas, kurį iš tikrųjų sukėlė arba gali sukelti užsienio subsidija, išskyrus tuo atveju, jei ji priėmė įmonės, dėl kurios atliekamas tyrimas, pasiūlytus įsipareigojimus pagal 2 dalį.

2.   Komisija gali priimti tiriamos įmonės pasiūlytus įsipareigojimus, jei tokiais įsipareigojimais visiškai ir veiksmingai ištaisomas vidaus rinkos iškraipymas. Priimdama tokius įsipareigojimus, Komisija sprendimu, kuriame numatyti įsipareigojimai, juos padaro privalomais tiriamai įmonei, kaip numatyta 11 straipsnio 3 dalyje. Prireikus stebima, kaip įmonė laikosi sutartų įsipareigojimų.

3.   Įsipareigojimai ar kompensacinės priemonės turi būti proporcingi ir jais visapusiškai ir veiksmingai turi būti pašalinamas faktiškai arba galimai užsienio subsidijos sukeltas vidaus rinkos iškraipymas.

4.   Įsipareigojimus ar kompensacines priemones gali sudaryti, inter alia:

| a) | pasiūlymas sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis suteikti prieigą prie infrastruktūros, įskaitant mokslinių tyrimų įrenginius, gamybos pajėgumus ar esminę infrastruktūrą, kuri buvo įgyta arba remiama pasitelkiant vidaus rinką iškraipančias užsienio subsidijas, išskyrus atvejus, kai tokia prieiga jau numatyta Sąjungos teisės aktuose; |
| --- | --- |

a)

pasiūlymas sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis suteikti prieigą prie infrastruktūros, įskaitant mokslinių tyrimų įrenginius, gamybos pajėgumus ar esminę infrastruktūrą, kuri buvo įgyta arba remiama pasitelkiant vidaus rinką iškraipančias užsienio subsidijas, išskyrus atvejus, kai tokia prieiga jau numatyta Sąjungos teisės aktuose;

| b) | pajėgumų arba dalyvavimo rinkoje sumažinimas, be kita ko, taikant laikiną komercinės veiklos apribojimą; |
| --- | --- |

b)

pajėgumų arba dalyvavimo rinkoje sumažinimas, be kita ko, taikant laikiną komercinės veiklos apribojimą;

| c) | susilaikymas nuo tam tikrų investicijų; |
| --- | --- |

c)

susilaikymas nuo tam tikrų investicijų;

| d) | turto, įsigyto arba sukurto naudojantis užsienio subsidijomis, licencijavimas sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis; |
| --- | --- |

d)

turto, įsigyto arba sukurto naudojantis užsienio subsidijomis, licencijavimas sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis;

| e) | mokslinių tyrimų ir plėtros rezultatų skelbimas; |
| --- | --- |

e)

mokslinių tyrimų ir plėtros rezultatų skelbimas;

| f) | tam tikro turto pardavimas; |
| --- | --- |

f)

tam tikro turto pardavimas;

| g) | reikalavimas, kad įmonės išskaidytų atitinkamą koncentraciją; |
| --- | --- |

g)

reikalavimas, kad įmonės išskaidytų atitinkamą koncentraciją;

| h) | užsienio subsidijos gražinimas, įskaitant atitinkamą palūkanų normą, apskaičiuotą pagal Komisijos reglamente (EB) Nr. 794/2004 (20) nustatytą metodą; |
| --- | --- |

h)

užsienio subsidijos gražinimas, įskaitant atitinkamą palūkanų normą, apskaičiuotą pagal Komisijos reglamente (EB) Nr. 794/2004 (20) nustatytą metodą;

| i) | reikalavimas, kad atitinkamos įmonės pritaikytų savo valdymo struktūrą. |
| --- | --- |

i)

reikalavimas, kad atitinkamos įmonės pritaikytų savo valdymo struktūrą.

5.   Komisija, kai tikslinga, nustato ataskaitų teikimo ir skaidrumo reikalavimus, įskaitant periodinių ataskaitų dėl 4 dalyje nurodytų įsipareigojimų ir kompensacinių priemonių įgyvendinimo, teikimą.

6.   Kai tiriama įmonė siūlo grąžinti užsienio subsidiją kartu su atitinkama palūkanų norma, Komisija sutinka su tokiu grąžinimu kaip įsipareigojimu, tik jei ji gali įsitikinti, kad grąžinimas yra skaidrus, patikrinamas ir veiksmingas, kartu atsižvelgdama į priemonių vengimo riziką.

8 straipsnis

Informacija apie būsimas koncentracijas ir viešųjų pirkimų procedūras

Pagal 11, 25 ir 31 straipsnius priimtuose sprendimuose, ir kai tai proporcinga ir būtina, gali būti reikalaujama, kad tiriama įmonė ribotą laikotarpį informuotų Komisiją apie savo dalyvavimą koncentracijose arba viešųjų pirkimų procedūrose. Tas reikalavimas nedaro poveikio pareigoms pranešti pagal 21 ir 29 straipsnius.

2 SKYRIUS

UŽSIENIO SUBSIDIJŲ EX OFFICIO PERŽIŪRA IR UŽSIENIO SUBSIDIJŲ PERŽIŪRAI TAIKOMOS BENDROSIOS NUOSTATOS

9 straipsnis

Užsienio subsidijų ex officio peržiūra

1.   Komisija gali savo iniciatyva išnagrinėti bet kurio šaltinio, įskaitant valstybes nares, fizinį ar juridinį asmenį arba asociaciją, informaciją apie įtariamas vidaus rinką iškraipančias užsienio subsidijas.

2.   Viešųjų pirkimų procedūrų ex officio peržiūros atliekamos tik dėl skirtų sutarčių.

Tokių peržiūrų rezultatas negali būti sprendimo skirti sutartį atšaukimas arba sutarties nutraukimas.

10 straipsnis

Preliminari peržiūra

1.   Jei Komisija, remdamasi 9 straipsnyje nurodyta informacija, mano, jog egzistuoja vidaus rinką iškraipančios užsienio subsidijos galimybė, ji siekia gauti visą informaciją, kuri, jos nuomone, yra reikalinga norint preliminariai įvertinti, ar nagrinėjamas finansinis įnašas yra užsienio subsidija ir ar ji iškraipo vidaus rinką. Tuo tikslu Komisija visų pirma gali:

| a) | paprašyti informacijos pagal 13 straipsnį ir |
| --- | --- |

a)

paprašyti informacijos pagal 13 straipsnį ir

| b) | atlikti patikrinimus Sąjungoje ir už jos ribų pagal 14 arba 15 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

atlikti patikrinimus Sąjungoje ir už jos ribų pagal 14 arba 15 straipsnį.

2.   Jei valstybė narė praneša Komisijai, kad yra numatyta arba pradėta atitinkama nacionalinė procedūra, Komisija informuoja tą valstybę narę apie preliminarios peržiūros pradžią. Visų pirma Komisija informuoja apie preliminarios peržiūros pradžią valstybes nares, pranešusias jai apie nacionalinę procedūrą pagal Reglamentą (ES) 2019/452. Jei preliminari peržiūra inicijuojama dėl viešųjų pirkimų procedūros, Komisija apie tai taip pat praneša atitinkamai perkančiajai organizacijai ar perkančiajam subjektui.

3.   Jei Komisija, remdamasi preliminaria peržiūra, yra nustačiusi pakankamai požymių, jog įmonei buvo suteikta vidaus rinką iškraipanti užsienio subsidija, ji:

| a) | priima sprendimą pradėti išsamų tyrimą (toliau – sprendimas pradėti išsamų tyrimą), kuriame apibendrinami svarbūs faktiniai ir teisiniai klausimai ir pateikiamas preliminarus užsienio subsidijos buvimo ir faktinio ar galimo vidaus rinkos iškraipymo įvertinimas; |
| --- | --- |

a)

priima sprendimą pradėti išsamų tyrimą (toliau – sprendimas pradėti išsamų tyrimą), kuriame apibendrinami svarbūs faktiniai ir teisiniai klausimai ir pateikiamas preliminarus užsienio subsidijos buvimo ir faktinio ar galimo vidaus rinkos iškraipymo įvertinimas;

| b) | informuoja tiriamą įmonę; |
| --- | --- |

b)

informuoja tiriamą įmonę;

| c) | informuoja valstybes nares ir, jei išsamus tyrimas pradedamas dėl viešųjų pirkimų procedūros, atitinkamą perkančiąją organizaciją ar perkantįjį subjektą, ir |
| --- | --- |

c)

informuoja valstybes nares ir, jei išsamus tyrimas pradedamas dėl viešųjų pirkimų procedūros, atitinkamą perkančiąją organizaciją ar perkantįjį subjektą, ir

| d) | Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia pranešimą, kuriuo raginama per Komisijos nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę. |
| --- | --- |

d)

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia pranešimą, kuriuo raginama per Komisijos nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę.

4.   Jei Komisija preliminarios peržiūros metu padaro išvadą, kad motyvai išsamiam tyrimui pradėti yra nepakankami, nes nėra užsienio subsidijos arba nėra pakankamų požymių, kad vidaus rinka būtų arba galėtų būti iškraipyta, ji užbaigia preliminarią peržiūrą ir apie tai informuoja tiriamą įmonę ir valstybes nares, kurios buvo informuotos pagal 2 dalį, taip pat atitinkamą perkančiąją organizaciją ar perkantįjį subjektą, kai preliminari peržiūra pradėta dėl viešųjų pirkimų procedūros.

11 straipsnis

Išsamus tyrimas

1.   Atlikdama išsamų tyrimą, Komisija toliau vertina užsienio subsidiją, nurodytą sprendime pradėti išsamų tyrimą, ir siekia gauti visą informaciją, kuri, jos nuomone, yra reikalinga pagal 13, 14 ir 15 straipsnius.

2.   Jei Komisija pagal 4, 5 ir 6 straipsnius nustato, kad užsienio subsidija iškraipo vidaus rinką, ji gali priimti įgyvendinimo aktą sprendimo, kuriuo nustatomos kompensacinės priemonės, forma (toliau – sprendimas dėl kompensacinių priemonių). Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 48 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

3.   Jei Komisija pagal 4, 5 ir 6 straipsnius nustato, kad užsienio subsidija iškraipo vidaus rinką, o tiriama įmonė pasiūlo prisiimti įsipareigojimus, kurie, Komisijos nuomone, yra tinkami ir pakankami, kad tas iškraipymas būtų visiškai ir veiksmingai ištaisytas, ji gali priimti įgyvendinimo aktą sprendimo, kuriuo tie įsipareigojimai įmonei nustatomi kaip privalomi, forma (toliau – sprendimas dėl įsipareigojimų). Sprendimas, kuriuo pritariama užsienio subsidijos grąžinimui pagal 7 straipsnio 6 dalį, laikomas sprendimu dėl įsipareigojimų. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 48 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

4.   Komisija priima įgyvendinimo aktą sprendimo dėl neprieštaravimo (toliau – sprendimas dėl neprieštaravimo) forma, jei ji nustato, kad:

| a) | preliminarus vertinimas, kaip nustatyta jos sprendime pradėti išsamų tyrimą, nepatvirtinamas, arba |
| --- | --- |

a)

preliminarus vertinimas, kaip nustatyta jos sprendime pradėti išsamų tyrimą, nepatvirtinamas, arba

| b) | vidaus rinkos iškraipymą nusveria teigiamas poveikis, kaip tai suprantama 6 straipsnyje. |
| --- | --- |

b)

vidaus rinkos iškraipymą nusveria teigiamas poveikis, kaip tai suprantama 6 straipsnyje.

Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 48 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

5.   Komisija, kiek įmanoma, stengiasi priimti sprendimą per 18 mėnesių nuo išsamaus tyrimo pradžios.

12 straipsnis

Laikinosios priemonės

1.   Siekdama išsaugoti konkurenciją vidaus rinkoje ir užkirsti kelią nepataisomai žalai, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktą sprendimo, kuriuo nustatomos laikinosios priemonės, forma, kai:

| a) | yra pakankamai požymių, kad finansinis įnašas yra užsienio subsidija ir iškreipia vidaus rinką, ir |
| --- | --- |

a)

yra pakankamai požymių, kad finansinis įnašas yra užsienio subsidija ir iškreipia vidaus rinką, ir

| b) | esama pavojaus, kad bus padaryta didelė ir nepataisoma žala konkurencijai vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

b)

esama pavojaus, kad bus padaryta didelė ir nepataisoma žala konkurencijai vidaus rinkoje.

Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 48 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

2.   Laikinosios priemonės visų pirma, bet ne išimtinai, gali būti 7 straipsnio 4 dalies a, c ir d punktuose nurodytos priemonės. Viešųjų pirkimų procedūrų atžvilgiu negali būti imamasi jokių laikinųjų priemonių.

3.   Laikinosios priemonės taikomos arba tam tikrą laikotarpį, kuris gali būti pratęstas tiek, kiek tai būtina ir tinkama, arba iki tol, kol bus priimtas galutinis sprendimas.

13 straipsnis

Prašymai pateikti informaciją

1.   Kad galėtų vykdyti šiuo reglamentu jai pavestas pareigas, Komisija gali prašyti informacijos pagal šį straipsnį.

2.   Komisija gali reikalauti, kad tiriama įmonė pateiktų visą būtiną informaciją, įskaitant informaciją apie savo pasiūlymą viešųjų pirkimų procedūroje.

3.   Komisija taip pat gali prašyti kitų įmonių ar įmonių asociacijų pateikti tą informaciją, įskaitant informaciją apie jų pasiūlymus viešųjų pirkimų procedūrose, tinkamai laikydamasi proporcingumo principo.

4.   Prašyme pateikti informaciją pagal 2 arba 3 dalį:

| a) | nurodomas jo teisinis pagrindas ir tikslas, patikslinama, kokios informacijos reikia, ir nustatomas atitinkamas terminas, per kurį informacija turi būti pateikta; |
| --- | --- |

a)

nurodomas jo teisinis pagrindas ir tikslas, patikslinama, kokios informacijos reikia, ir nustatomas atitinkamas terminas, per kurį informacija turi būti pateikta;

| b) | pateikiamas pareiškimas, kad, jei pateikta informacija bus neteisinga, neišsami arba klaidinanti, galėtų būti skiriamos 17 straipsnyje numatytos vienkartinės arba periodinės baudos; |
| --- | --- |

b)

pateikiamas pareiškimas, kad, jei pateikta informacija bus neteisinga, neišsami arba klaidinanti, galėtų būti skiriamos 17 straipsnyje numatytos vienkartinės arba periodinės baudos;

| c) | pateikiamas pareiškimas, kad nebendradarbiavimo atveju Komisija pagal 16 straipsnį gali priimti sprendimą remdamasi jos turimais faktais. |
| --- | --- |

c)

pateikiamas pareiškimas, kad nebendradarbiavimo atveju Komisija pagal 16 straipsnį gali priimti sprendimą remdamasi jos turimais faktais.

5.   Komisijos prašymu valstybės narės jai suteikia visą būtiną informaciją, kad ji galėtų vykdyti šiuo reglamentu jai pavestas pareigas. 4 dalies a punktas taikomas mutatis mutandis.

6.   Komisija taip pat gali prašyti trečiosios valstybės, kad ši pateiktų visą būtiną informaciją. 4 dalies a ir c punktai taikomi mutatis mutandis.

7.   Komisija gali apklausti fizinius ar juridinius asmenis, kurie sutinka būti apklausti, siekdama gauti su tyrimo dalyku susijusios informacijos. Kai pokalbis rengiamas ne Komisijos patalpose, ne telefonu ir ne kitomis elektroninėmis priemonėmis, prieš pokalbį Komisija:

| a) | informuoja valstybę narę, kurios teritorijoje numatytas pokalbis, arba |
| --- | --- |

a)

informuoja valstybę narę, kurios teritorijoje numatytas pokalbis, arba

| b) | gauna trečiosios valstybės, kurios teritorijoje numatytas pokalbis, sutikimą. |
| --- | --- |

b)

gauna trečiosios valstybės, kurios teritorijoje numatytas pokalbis, sutikimą.

14 straipsnis

Patikrinimai Sąjungoje

1.   Kad galėtų vykdyti šiuo reglamentu jai pavestas pareigas, Komisija gali atlikti visus būtinus įmonių ir įmonių asociacijų patikrinimus.

2.   Komisijai atliekant tokį patikrinimą, pareigūnams, kuriuos Komisija įgaliojo atlikti patikrinimą, suteikiama teisė:

| a) | patekti į visas įmonių ar įmonių asociacijų patalpas, teritoriją ir transporto priemones; |
| --- | --- |

a)

patekti į visas įmonių ar įmonių asociacijų patalpas, teritoriją ir transporto priemones;

| b) | tikrinti buhalterines knygas ir kitus verslo dokumentus, nepriklausomai nuo to, kokioje laikmenoje jie saugomi, susipažinti su visa informacija, kuri yra prieinama tikrinamam subjektui, ir daryti tokių knygų ar dokumentų kopijas ar išrašus arba jų paprašyti; |
| --- | --- |

b)

tikrinti buhalterines knygas ir kitus verslo dokumentus, nepriklausomai nuo to, kokioje laikmenoje jie saugomi, susipažinti su visa informacija, kuri yra prieinama tikrinamam subjektui, ir daryti tokių knygų ar dokumentų kopijas ar išrašus arba jų paprašyti;

| c) | prašyti bet kurio įmonės ar įmonių asociacijos atstovo arba darbuotojo paaiškinti faktus arba dokumentus, susijusius su patikrinimo objektu ir tikslu, ir užregistruoti atsakymus; |
| --- | --- |

c)

prašyti bet kurio įmonės ar įmonių asociacijos atstovo arba darbuotojo paaiškinti faktus arba dokumentus, susijusius su patikrinimo objektu ir tikslu, ir užregistruoti atsakymus;

| d) | užplombuoti bet kurias verslo patalpas ir buhalterines knygas ar įrašus tokiam laikotarpiui ir tokiu mastu, koks būtinas patikrinimui atlikti. |
| --- | --- |

d)

užplombuoti bet kurias verslo patalpas ir buhalterines knygas ar įrašus tokiam laikotarpiui ir tokiu mastu, koks būtinas patikrinimui atlikti.

3.   Įmonė ar įmonių asociacija turi leisti atlikti patikrinimus, nurodytus atlikti Komisijos sprendimu. Pareigūnai ir kiti lydintieji asmenys, kuriuos Komisija įgaliojo atlikti patikrinimą, savo įgaliojimais naudojasi pateikę Komisijos sprendimą, kuriame:

| a) | nurodytas patikrinimo objektas ir tikslas; |
| --- | --- |

a)

nurodytas patikrinimo objektas ir tikslas;

| b) | pateikiamas pareiškimas, kad nebendradarbiavimo atveju Komisija pagal 16 straipsnį gali priimti sprendimą remdamasi jos turimais faktais; |
| --- | --- |

b)

pateikiamas pareiškimas, kad nebendradarbiavimo atveju Komisija pagal 16 straipsnį gali priimti sprendimą remdamasi jos turimais faktais;

| c) | nurodyta galimybė skirti vienkartines arba periodines baudas, kaip numatyta 17 straipsnyje, ir |
| --- | --- |

c)

nurodyta galimybė skirti vienkartines arba periodines baudas, kaip numatyta 17 straipsnyje, ir

| d) | nurodoma teisė į tai, kad sprendimą gali peržiūrėti Teisingumo Teismas pagal SESV 263 straipsnį. |
| --- | --- |

d)

nurodoma teisė į tai, kad sprendimą gali peržiūrėti Teisingumo Teismas pagal SESV 263 straipsnį.

4.   Tinkamu laiku iki patikrinimo Komisija apie patikrinimą ir datą, kada jis bus pradėtas, informuoja valstybę narę, kurios teritorijoje jis bus atliekamas.

5.   Pareigūnai ir kiti valstybės narės, kurios teritorijoje bus atliekamas patikrinimas, įgalioti arba paskirti asmenys valstybės narės arba Komisijos prašymu aktyviai padeda Komisijos įgaliotiems pareigūnams ir kitiems lydintiesiems asmenims. Tuo tikslu jiems suteikiami 2 dalyje nurodyti įgaliojimai.

6.   Kai Komisijos įgalioti pareigūnai ar kiti lydintieji asmenys nustato, kad įmonė ar įmonių asociacija priešinasi pagal šį straipsnį atliekamam patikrinimui, valstybė narė, kurios teritorijoje atliekamas patikrinimas, suteikia jiems reikiamą paramą ir, kai tikslinga, kreipiasi pagalbos į policiją ar kitą teisėsaugos instituciją, kad tie asmenys galėtų atlikti patikrinimą. Jei teikiant šioje dalyje numatytą pagalbą pagal nacionalines taisykles reikia teisminės institucijos leidimo, kreipiamasi dėl tokio leidimo. Tokio leidimo taip pat gali būti prašoma kaip atsargumo priemonės.

7.   Komisijos prašymu valstybė narė savo teritorijoje pagal savo nacionalinę teisę atlieka patikrinimus arba taiko kitas faktų nustatymo priemones, kad nustatytų, ar esama užsienio subsidijos, iškraipančios vidaus rinką.

15 straipsnis

Patikrinimai už Sąjungos ribų

Kad galėtų vykdyti šiuo reglamentu jai pavestas pareigas, Komisija gali atlikti patikrinimus trečiosios valstybės teritorijoje, jei tos trečiosios valstybės Vyriausybė buvo oficialiai informuota ir neprieštaravo, kad būtų atliktas patikrinimas. Komisija taip pat gali paprašyti įmonės ar įmonių asociacijos duoti sutikimą atlikti patikrinimą. 14 straipsnio 1 ir 2 dalys bei 3 dalies a ir b punktai taikomi mutatis mutandis.

mutatis mutandis

16 straipsnis

Nebendradarbiavimas

1.   Komisija gali priimti sprendimą pagal 10 straipsnį, 11 straipsnį, 25 straipsnio 3 dalies c punktą arba 31 straipsnio 2 dalį, remdamasi turimais faktais, jei tiriama įmonė arba užsienio subsidiją suteikusi trečioji valstybė:

| a) | atsiliepdama į 13 straipsnyje nurodytą prašymą pateikti informaciją pateikia neišsamią, neteisingą ar klaidinančią informaciją; |
| --- | --- |

a)

atsiliepdama į 13 straipsnyje nurodytą prašymą pateikti informaciją pateikia neišsamią, neteisingą ar klaidinančią informaciją;

| b) | nepateikia prašomos informacijos per Komisijos nustatytą terminą; |
| --- | --- |

b)

nepateikia prašomos informacijos per Komisijos nustatytą terminą;

| c) | atsisako leisti Komisijai atlikti patikrinimą Sąjungoje ar už jos ribų pagal 14 arba 15 straipsnį arba |
| --- | --- |

c)

atsisako leisti Komisijai atlikti patikrinimą Sąjungoje ar už jos ribų pagal 14 arba 15 straipsnį arba

| d) | kitaip trukdo atlikti preliminarią peržiūrą arba išsamų tyrimą. |
| --- | --- |

d)

kitaip trukdo atlikti preliminarią peržiūrą arba išsamų tyrimą.

2.   Jei įmonė ar įmonių asociacija, valstybė narė arba trečioji valstybė Komisijai pateikė neteisingą ar klaidinančią informaciją, į tą informaciją neatsižvelgiama.

3.   Jei įmonė, įskaitant valstybės tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamą viešąją įmonę, nepateikia būtinos informacijos, kad būtų galima nustatyti, ar finansinis įnašas jai suteikia naudos, ta įmonė gali būti laikoma gavusia tokios naudos.

4.   Kai remiamasi turimais faktais, procedūros rezultatas įmonei gali būti mažiau palankus, nei būtų buvęs tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi.

17 straipsnis

Vienkartinės ir periodinės baudos

1.   Komisija gali priimti sprendimą skirti vienkartines arba periodines baudas, jei įmonė ar įmonių asociacija tyčia ar dėl aplaidumo:

| a) | atsiliepdama į 13 straipsnyje nurodytą prašymą pateikti informaciją pateikia neišsamią, neteisingą ar klaidinančią informaciją arba nepateikia informacijos per nustatytą laikotarpį; |
| --- | --- |

a)

atsiliepdama į 13 straipsnyje nurodytą prašymą pateikti informaciją pateikia neišsamią, neteisingą ar klaidinančią informaciją arba nepateikia informacijos per nustatytą laikotarpį;

| b) | per 14 straipsnyje numatytus patikrinimus pateikia ne visas reikalaujamas su vykdoma veikla susijusias buhalterines knygas ar kitus dokumentus; |
| --- | --- |

b)

per 14 straipsnyje numatytus patikrinimus pateikia ne visas reikalaujamas su vykdoma veikla susijusias buhalterines knygas ar kitus dokumentus;

| c) | atsakydama į klausimus, užduotus pagal 14 straipsnio 2 dalies c punktą:


  i) | pateikia neteisingą ar klaidinantį atsakymą, |
| --- | --- | --- |

c)

atsakydama į klausimus, užduotus pagal 14 straipsnio 2 dalies c punktą:

i)

pateikia neteisingą ar klaidinantį atsakymą,

| ii) | per Komisijos nustatytą laikotarpį neištaiso darbuotojo pateikto neteisingo, neišsamaus ar klaidinančio atsakymo, arba |
| --- | --- |

ii)

per Komisijos nustatytą laikotarpį neištaiso darbuotojo pateikto neteisingo, neišsamaus ar klaidinančio atsakymo, arba

| iii) | nepateikia išsamaus atsakymo apie faktus, susijusius su patikrinimo, nurodyto atlikti pagal 14 straipsnio 3 dalį priimtame sprendime, objektu ir tikslu, arba atsisako pateikti tokį atsakymą; |
| --- | --- |

iii)

nepateikia išsamaus atsakymo apie faktus, susijusius su patikrinimo, nurodyto atlikti pagal 14 straipsnio 3 dalį priimtame sprendime, objektu ir tikslu, arba atsisako pateikti tokį atsakymą;

| d) | atsisako leisti atlikti pagal 14 straipsnį nurodytus patikrinimus arba pažeidė plombas, uždėtas pagal 14 straipsnio 2 dalies d punktą, arba |
| --- | --- |

d)

atsisako leisti atlikti pagal 14 straipsnį nurodytus patikrinimus arba pažeidė plombas, uždėtas pagal 14 straipsnio 2 dalies d punktą, arba

| e) | nesilaiko teisės susipažinti su byla sąlygų arba informacijos atskleidimo sąlygų, kurias Komisija nustatė pagal 42 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

e)

nesilaiko teisės susipažinti su byla sąlygų arba informacijos atskleidimo sąlygų, kurias Komisija nustatė pagal 42 straipsnio 4 dalį.

2.   Pagal 1 dalį skiriamos vienkartinės baudos turi neviršyti 1 % atitinkamos įmonės ar įmonių asociacijos bendros praėjusių finansinių metų apyvartos.

3.   Pagal 1 dalį skiriamos periodinės baudos turi neviršyti 5 % atitinkamos įmonės ar įmonių asociacijos bendros praėjusių finansinių metų vidutinės dienos apyvartos už kiekvieną pavėluotą darbo dieną ir yra skaičiuojamos nuo sprendime nustatytos dienos tol, kol ji nepateikia išsamios ir teisingos informacijos, kurios prašė Komisija, arba tol, kol nesutinka, kad būtų atliktas patikrinimas.

4.   Prieš priimdama sprendimą pagal 1 dalies a punktą, Komisija nustato galutinį dviejų savaičių terminą, per kurį įmonė ar įmonių asociacija turi pateikti trūkstamą informaciją.

5.   Kai įmonė nesilaiko sprendimo dėl įsipareigojimų pagal 11 straipsnio 3 dalį, sprendimo, kuriuo nustatomos laikinosios priemonės pagal 12 straipsnį, arba sprendimo, kuriuo nustatomos kompensacinės priemonės pagal 11 straipsnio 2 dalį, Komisija gali priimti sprendimą skirti:

| a) | vienkartines baudas, neviršijančias 10 % atitinkamos įmonės bendros praėjusių finansinių metų apyvartos, arba |
| --- | --- |

a)

vienkartines baudas, neviršijančias 10 % atitinkamos įmonės bendros praėjusių finansinių metų apyvartos, arba

| b) | periodines baudas, neviršijančias 5 % atitinkamos įmonės bendros praėjusių finansinių metų vidutinės dienos apyvartos už kiekvieną reikalavimų nesilaikymo dieną, skaičiuojant nuo Komisijos sprendimo skirti tokias baudas priėmimo dienos iki tol, kol Komisija nenustato, kad atitinkama įmonė laikosi sprendimo. |
| --- | --- |

b)

periodines baudas, neviršijančias 5 % atitinkamos įmonės bendros praėjusių finansinių metų vidutinės dienos apyvartos už kiekvieną reikalavimų nesilaikymo dieną, skaičiuojant nuo Komisijos sprendimo skirti tokias baudas priėmimo dienos iki tol, kol Komisija nenustato, kad atitinkama įmonė laikosi sprendimo.

Komisija taip pat gali skirti tokias vienkartines arba periodines baudas, jei įmonė nesilaiko pagal 11, 25 arba 31 straipsnį priimto sprendimo, kuriuo įmonė įpareigojama pranešti Komisijai apie būsimą jos dalyvavimą koncentracijose arba viešųjų pirkimų procedūrose pagal 8 straipsnį.

6.   Nustatydama vienkartinės arba periodinės baudos dydį, Komisija atsižvelgia į pažeidimo pobūdį, sunkumą ir trukmę, tinkamai laikydamasi proporcingumo ir tinkamumo principų.

7.   Jei atitinkama įmonė ar įmonių asociacija įvykdė pareigą, kurios vykdymui užtikrinti buvo skirta periodinė bauda, Komisija gali sumažinti galutinę periodinę baudą, palyginti su bauda, kuri būtų nustatyta pagal pirminį sprendimą skirti periodines baudas.

18 straipsnis

Atšaukimas

1.   Komisija gali atšaukti pagal 11 straipsnio 2, 3 arba 4 dalį, 25 straipsnio 3 dalį ir 31 straipsnio 1, 2 arba 3 dalį priimtą sprendimą ir priimti naują įgyvendinimo aktą sprendimo forma bet kuriuo iš šių atvejų:

| a) | įmonė, kuriai skirtas pradinis sprendimas, nesilaiko savo įsipareigojimų arba nesiima nustatytų kompensacinių priemonių; |
| --- | --- |

a)

įmonė, kuriai skirtas pradinis sprendimas, nesilaiko savo įsipareigojimų arba nesiima nustatytų kompensacinių priemonių;

| b) | pradinis sprendimas priimtas remiantis neišsamia, neteisinga arba klaidinančia informacija; |
| --- | --- |

b)

pradinis sprendimas priimtas remiantis neišsamia, neteisinga arba klaidinančia informacija;

| c) | įsipareigojimai ar kompensacinės priemonės nėra veiksmingi. |
| --- | --- |

c)

įsipareigojimai ar kompensacinės priemonės nėra veiksmingi.

Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 48 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

2.   Tai, kad Komisija atšaukia seną ir priima naują sprendimą pagal 1 dalį, nedaro poveikio perkančiosios organizacijos ar perkančiojo subjekto sprendimui skirti sutartį. Tai taip pat nedaro poveikio sutarčiai, kuri jau sudaryta priėmus tokį sprendimą dėl skyrimo.

3 SKYRIUS

KONCENTRACIJOS

19 straipsnis

Užsienio subsidijų sukelti vidaus rinkos iškraipymai koncentracijų atveju

Vertinant, ar užsienio subsidija koncentracijos atveju iškraipo vidaus rinką, kaip tai suprantama 4 arba 5 straipsnyje, apsiribojama tik atitinkama konkrečia koncentracija. Vertinant atsižvelgiama tik į užsienio subsidijas, suteiktas per trejus metus iki sutarties sudarymo, viešo pasiūlymo paskelbimo arba kontrolinio akcijų paketo įsigijimo.

20 straipsnis

Koncentracijos ir pranešimo ribinės vertės

1.   Šio reglamento tikslais laikoma, kad koncentracija atsiranda tada, kai ilgalaikis kontrolės pasikeitimas įvyksta dėl kurios nors iš šių priežasčių:

| a) | dviejų arba daugiau anksčiau savarankiškų įmonių arba jų dalių susijungimo; |
| --- | --- |

a)

dviejų arba daugiau anksčiau savarankiškų įmonių arba jų dalių susijungimo;

| b) | įsigijimo, kai įmonę įsigijo vienas arba daugiau asmenų, kurie jau kontroliuoja bent vieną įmonę, arba kai įmonę įsigijo viena ar kelios įmonės pirkdamos vertybinius popierius arba turtą, sudariusios sutartį arba kitomis priemonėmis, kurios leidžia tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoti vieną arba kelias kitas įmones arba jų dalis. |
| --- | --- |

b)

įsigijimo, kai įmonę įsigijo vienas arba daugiau asmenų, kurie jau kontroliuoja bent vieną įmonę, arba kai įmonę įsigijo viena ar kelios įmonės pirkdamos vertybinius popierius arba turtą, sudariusios sutartį arba kitomis priemonėmis, kurios leidžia tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoti vieną arba kelias kitas įmones arba jų dalis.

2.   Bendrosios įmonės, kuri nuolat atlieka visas savarankiško ūkio subjekto funkcijas, sukūrimas yra laikomas koncentracija, kaip tai suprantama 1 dalyje.

3.   Šio reglamento tikslais laikoma, kad koncentracija, apie kurią reikia pranešti, atsiranda tada, kai ją įvykdžius:

| a) | bent viena iš susijungiančių įmonių, įgyta įmonė arba bendroji įmonė yra įsisteigusi Sąjungoje ir jos bendra apyvarta Sąjungoje yra ne mažesnė kaip 500 mln. EUR, ir |
| --- | --- |

a)

bent viena iš susijungiančių įmonių, įgyta įmonė arba bendroji įmonė yra įsisteigusi Sąjungoje ir jos bendra apyvarta Sąjungoje yra ne mažesnė kaip 500 mln. EUR, ir

| b) | toliau išvardytos įmonės per trejus metus iki sutarties sudarymo, viešo siūlymo paskelbimo arba kontrolinio paketo įgijimo kartu iš trečiųjų valstybių gavo didesnį kaip 50 mln. EUR bendrą finansinį įnašą:


  i) | įsigijimo atveju – įgijėjas (-ai) ir įgyta įmonė, |
| --- | --- | --- |

b)

toliau išvardytos įmonės per trejus metus iki sutarties sudarymo, viešo siūlymo paskelbimo arba kontrolinio paketo įgijimo kartu iš trečiųjų valstybių gavo didesnį kaip 50 mln. EUR bendrą finansinį įnašą:

i)

įsigijimo atveju – įgijėjas (-ai) ir įgyta įmonė,

| ii) | susijungimo atveju – susijungiančios įmonės, |
| --- | --- |

ii)

susijungimo atveju – susijungiančios įmonės,

| iii) | bendrosios įmonės atveju – įmonės, sukuriančios bendrą įmonę, ir bendra įmonė. |
| --- | --- |

iii)

bendrosios įmonės atveju – įmonės, sukuriančios bendrą įmonę, ir bendra įmonė.

4.   Nelaikoma, kad koncentracija atsiranda, kai:

| a) | kredito įstaigos, kitos finansų įstaigos arba draudimo bendrovės, kurių įprastinė veikla yra sandorių sudarymas ir prekyba vertybiniais popieriais savo naudai arba kitų naudai, laikinai turi vertybinių popierių, kurių jos įsigijo įmonėje siekdamos juos perparduoti su sąlyga, kad jos nesinaudoja balsavimo teise dėl tų vertybinių popierių siekdamos daryti įtaką tos įmonės konkurenciniam elgesiui, arba su sąlyga, kad jos naudojasi tokiomis balsavimo teisėmis tik ruošdamosi perduoti visą arba dalį tos įmonės arba jos turtą, arba šiuos vertybinius popierius, ir su sąlyga, kad bet koks toks perdavimas įvyksta per vienus metus nuo įsigijimo dienos; |
| --- | --- |

a)

kredito įstaigos, kitos finansų įstaigos arba draudimo bendrovės, kurių įprastinė veikla yra sandorių sudarymas ir prekyba vertybiniais popieriais savo naudai arba kitų naudai, laikinai turi vertybinių popierių, kurių jos įsigijo įmonėje siekdamos juos perparduoti su sąlyga, kad jos nesinaudoja balsavimo teise dėl tų vertybinių popierių siekdamos daryti įtaką tos įmonės konkurenciniam elgesiui, arba su sąlyga, kad jos naudojasi tokiomis balsavimo teisėmis tik ruošdamosi perduoti visą arba dalį tos įmonės arba jos turtą, arba šiuos vertybinius popierius, ir su sąlyga, kad bet koks toks perdavimas įvyksta per vienus metus nuo įsigijimo dienos;

| b) | kontrolę įgyja pareigūnas pagal valstybės narės teisę dėl įmonės likvidavimo, veiklos nutraukimo, nemokumo, mokėjimų nutraukimo, kompromisinių susitarimų arba panašių procedūrų; |
| --- | --- |

b)

kontrolę įgyja pareigūnas pagal valstybės narės teisę dėl įmonės likvidavimo, veiklos nutraukimo, nemokumo, mokėjimų nutraukimo, kompromisinių susitarimų arba panašių procedūrų;

| c) | 1 dalies b punkte nurodytas operacijas vykdo finansų kontroliuojančiosios (holdingo) įmonės, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (21) 2 straipsnio 15 punkte, su sąlyga, kad balsavimo teisėmis dėl akcijų paketo, visų pirma skiriant įmonių, kuriose tos holdingo įmonės turi akcijų, valdymo ir priežiūros organų narius, naudojamasi tik tam, kad būtų išlaikyta visa tų investicijų vertė, o ne tiesiogiai ar netiesiogiai nustatytas tų įmonių konkurencinis elgesys. |
| --- | --- |

c)

1 dalies b punkte nurodytas operacijas vykdo finansų kontroliuojančiosios (holdingo) įmonės, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (21) 2 straipsnio 15 punkte, su sąlyga, kad balsavimo teisėmis dėl akcijų paketo, visų pirma skiriant įmonių, kuriose tos holdingo įmonės turi akcijų, valdymo ir priežiūros organų narius, naudojamasi tik tam, kad būtų išlaikyta visa tų investicijų vertė, o ne tiesiogiai ar netiesiogiai nustatytas tų įmonių konkurencinis elgesys.

Esant prašymui, Komisija pirmos pastraipos a punkte nurodytą vienų metų laikotarpį gali pratęsti, jei atitinkamos įstaigos arba bendrovės gali įrodyti, kad perdavimo pagrįstai nebuvo įmanoma įvykdyti per nustatytą laikotarpį.

5.   Kontrolės samprata apima teises, sutartis arba bet kokias kitas priemones, kurios atskirai arba kartu, atsižvelgiant į visas faktines ir teisines aplinkybes, suteikia galimybę daryti lemiamą poveikį įmonei, ypač:

| a) | nuosavybės teise arba teise naudotis visu įmonės turtu arba jo dalimi; |
| --- | --- |

a)

nuosavybės teise arba teise naudotis visu įmonės turtu arba jo dalimi;

| b) | teisėmis arba sutartimis, kurios leidžia daryti lemiamą poveikį formuojant įmonės organus, jiems balsuojant arba priimant sprendimus. |
| --- | --- |

b)

teisėmis arba sutartimis, kurios leidžia daryti lemiamą poveikį formuojant įmonės organus, jiems balsuojant arba priimant sprendimus.

6.   Kontrolę įgyja asmenys arba įmonės, kurie:

| a) | yra teisių turėtojai arba turi teisių pagal atitinkamas sutartis, arba |
| --- | --- |

a)

yra teisių turėtojai arba turi teisių pagal atitinkamas sutartis, arba

| b) | nebūdami tokių teisių turėtojai arba neturėdami jų pagal tokias sutartis turi įgaliojimus naudotis iš jų išplaukiančiomis teisėmis. |
| --- | --- |

b)

nebūdami tokių teisių turėtojai arba neturėdami jų pagal tokias sutartis turi įgaliojimus naudotis iš jų išplaukiančiomis teisėmis.

21 straipsnis

Išankstiniai pranešimai apie koncentracijas

1.   Apie koncentracijas, apie kurias reikia pranešti, Komisijai pranešama prieš jas įvykdant ir po to, kai buvo sudaryta sutartis, paskelbtas viešas konkursas arba įsigytas kontrolinis akcijų paketas.

2.   Atitinkamos įmonės taip pat gali pranešti apie siūlomą koncentraciją, kai jos įrodo Komisijai savo sąžiningus ketinimus sudaryti susitarimą arba, jeigu skelbiamas viešas konkursas, kai jos viešai paskelbia apie savo ketinimą pateikti paraišką, jeigu dėl numatomo susitarimo arba paraiškos susidarytų koncentracija, apie kurią reikia pranešti pagal 1 dalį.

3.   Apie koncentraciją, susidarančią susijungus įmonėms, kaip tai suprantama 20 straipsnio 1 dalies a punkte, arba įgijus bendrą kontrolę, kaip tai suprantama 20 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrai praneša tame susijungime dalyvaujančios arba bendrą kontrolę įgyjančios šalys. Visais kitais atvejais pranešimą pateikia asmuo arba įmonė, įsigijusi vienos arba kelių įmonių arba jų dalių kontrolę.

4.   Jei atitinkamos įmonės neįvykdo savo pareigos pranešti, Komisija gali peržiūrėti koncentraciją, apie kurią reikia pranešti, pagal šį reglamentą, prašydama pranešti apie tą koncentraciją. Tokiu atveju Komisija neprivalo laikytis 24 straipsnio 1 ir 4 dalyse nurodytų terminų.

5.   Komisija gali pareikalauti iš anksto pranešti apie bet kokią koncentraciją, apie kurią nereikia pranešti, kaip tai suprantama 20 straipsnyje, bet kuriuo metu iki jos įgyvendinimo, jei Komisija įtaria, kad atitinkamos įmonės per trejus metus iki koncentracijos galėjo gauti užsienio subsidijų. Šio reglamento tikslais tokia koncentracija laikoma koncentracija, apie kurią reikia pranešti.

22 straipsnis

Apyvartos apskaičiavimas

1.   Bendroji apyvarta apima koncentracijoje dalyvaujančių įmonių per praėjusius finansinius metus vykdant jų įprastą veiklą už prekių pardavimą ir paslaugų teikimą gautas sumas, išskaičiavus prekybines nuolaidas ir pridėtinės vertės mokestį bei kitus tiesiogiai su apyvarta susijusius mokesčius. Atitinkamos įmonės bendroji apyvarta neapima bet kurių 4 dalyje nurodytų įmonių tarpusavyje parduotų produktų arba suteiktų paslaugų.

Apyvarta Sąjungoje apima įmonėms arba vartotojams Sąjungoje parduotus produktus ir suteiktas paslaugas.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, kai koncentraciją sudaro vienos ar kelių įmonių dalių įsigijimas, nepriklausomai nuo to, ar tos dalys yra savarankiški juridiniai subjektai, atsižvelgiama tik į tą pardavėjo ar pardavėjų apyvartą, kuri yra susijusi su dalimis, kurios yra koncentracijos objektas.

Tačiau du arba daugiau sandorių, kaip tai suprantama šios dalies pirmoje pastraipoje, kuriuos per dvejų metų laikotarpį sudaro tie patys asmenys arba įmonės, laikomi viena ir ta pačia koncentracija, kuri atsiranda tą dieną, kai sudaromas paskiausias sandoris.

3.   Vietoj apyvartos naudojama:

| a) | kredito įstaigų ir kitų finansų įstaigų atveju – šių rūšių pajamų suma, kaip apibrėžta Tarybos direktyvoje 86/635/EEB (22), atskaičius pridėtinės vertės mokestį ir kitus su šių rūšių pajamomis tiesiogiai susijusius mokesčius, kai tinkama:


  i) | pajamos iš palūkanų ir panašios pajamos; |
| --- | --- | --- |

a)

kredito įstaigų ir kitų finansų įstaigų atveju – šių rūšių pajamų suma, kaip apibrėžta Tarybos direktyvoje 86/635/EEB (22), atskaičius pridėtinės vertės mokestį ir kitus su šių rūšių pajamomis tiesiogiai susijusius mokesčius, kai tinkama:

i)

pajamos iš palūkanų ir panašios pajamos;

| ii) | pajamos iš vertybinių popierių:


  — | pajamos iš akcijų ir kitų kintamų pajamų vertybinių popierių, |
| --- | --- | --- |

ii)

pajamos iš vertybinių popierių:

—

pajamos iš akcijų ir kitų kintamų pajamų vertybinių popierių,

| — | pajamos iš dalyvavimo kitų įmonių kapitale, |
| --- | --- |

—

pajamos iš dalyvavimo kitų įmonių kapitale,

| — | pajamos iš akcijų susijusiose įmonėse; |
| --- | --- |

—

pajamos iš akcijų susijusiose įmonėse;

| iii) | gautini komisiniai; |
| --- | --- |

iii)

gautini komisiniai;

| iv) | grynasis pelnas iš finansinių operacijų; |
| --- | --- |

iv)

grynasis pelnas iš finansinių operacijų;

| v) | kitos veiklos pajamos; |
| --- | --- |

v)

kitos veiklos pajamos;

| b) | draudimo įmonių atveju – bendra pasirašytų įmokų suma, kurią sudaro visos sumos, gautos arba gautinos pagal draudimo įmonių išduotas arba jų vardu išduotas draudimo sutartis, taip pat įskaitant išmokamas perdraudimo įmokas, atskaičius mokesčius ir parafiskalinius įnašus arba rinkliavas, nustatomus atsižvelgiant į individualias draudimo įmokas arba bendrą draudimo įmokų apimtį. |
| --- | --- |

b)

draudimo įmonių atveju – bendra pasirašytų įmokų suma, kurią sudaro visos sumos, gautos arba gautinos pagal draudimo įmonių išduotas arba jų vardu išduotas draudimo sutartis, taip pat įskaitant išmokamas perdraudimo įmokas, atskaičius mokesčius ir parafiskalinius įnašus arba rinkliavas, nustatomus atsižvelgiant į individualias draudimo įmokas arba bendrą draudimo įmokų apimtį.

Taikant a punktą kredito įstaigos arba finansų įstaigos apyvartą Sąjungoje sudaro tame punkte apibrėžtų rūšių pajamos, kurias gauna tos įstaigos filialas ar padalinys, įsteigtas Sąjungoje.

Taikant b punktą, draudimo įmonės atveju apyvartą Sąjungoje sudaro iš Sąjungos rezidentų gautų draudimo įmokų suma.

4.   Nedarant poveikio 2 daliai, bendra atitinkamos įmonės apyvarta apskaičiuojama sudedant šias atitinkamas apyvartas:

| a) | atitinkamos įmonės; |
| --- | --- |

a)

atitinkamos įmonės;

| b) | tų įmonių, kuriose konkreti įmonė tiesiogiai arba netiesiogiai:


  i) | valdo daugiau nei pusę kapitalo arba verslo aktyvų, |
| --- | --- | --- |

b)

tų įmonių, kuriose konkreti įmonė tiesiogiai arba netiesiogiai:

i)

valdo daugiau nei pusę kapitalo arba verslo aktyvų,

| ii) | turi įgaliojimus naudotis daugiau kaip puse balsavimo teisių, |
| --- | --- |

ii)

turi įgaliojimus naudotis daugiau kaip puse balsavimo teisių,

| iii) | turi įgaliojimus skirti daugiau nei pusę narių į priežiūros tarybą, valdybą arba tas įmones teisiškai atstovaujančius organus, arba |
| --- | --- |

iii)

turi įgaliojimus skirti daugiau nei pusę narių į priežiūros tarybą, valdybą arba tas įmones teisiškai atstovaujančius organus, arba

| iv) | turi tų įmonių valdymo teisę; |
| --- | --- |

iv)

turi tų įmonių valdymo teisę;

| c) | įmonių, turinčių atitinkamoje įmonėje b punkte nurodytas teises ar įgaliojimus; |
| --- | --- |

c)

įmonių, turinčių atitinkamoje įmonėje b punkte nurodytas teises ar įgaliojimus;

| d) | įmonių, kuriose c punkte nurodyta įmonė turi b punkte nurodytas teises ar įgaliojimus; |
| --- | --- |

d)

įmonių, kuriose c punkte nurodyta įmonė turi b punkte nurodytas teises ar įgaliojimus;

| e) | įmonių, kuriose a–d punktuose nurodytos dvi ar daugiau įmonių bendrai turi b punkte nurodytas teises ar įgaliojimus. |
| --- | --- |

e)

įmonių, kuriose a–d punktuose nurodytos dvi ar daugiau įmonių bendrai turi b punkte nurodytas teises ar įgaliojimus.

5.   Kai atitinkamos įmonės bendrai turi 4 dalies b punkte išvardytas teises ar įgaliojimus, apskaičiuojant atitinkamų įmonių bendrą apyvartą:

| a) | atsižvelgiama į apyvartą, susijusią su produktų pardavimu ir paslaugų teikimu, vykstančiu tarp bendrosios įmonės ir bet kurių trečiųjų įmonių ir ši apyvarta proporcingai ir lygiai padalijama atitinkamoms įmonėms; |
| --- | --- |

a)

atsižvelgiama į apyvartą, susijusią su produktų pardavimu ir paslaugų teikimu, vykstančiu tarp bendrosios įmonės ir bet kurių trečiųjų įmonių ir ši apyvarta proporcingai ir lygiai padalijama atitinkamoms įmonėms;

| b) | neatsižvelgiama į apyvartą, susijusią su produktų pardavimu arba paslaugų teikimu, vykstančiu tarp bendrosios įmonės ir kiekvienos iš atitinkamų įmonių arba bet kurios kitos įmonės, susijusios su viena iš jų, kaip nustatyta 4 dalies b–e punktuose. |
| --- | --- |

b)

neatsižvelgiama į apyvartą, susijusią su produktų pardavimu arba paslaugų teikimu, vykstančiu tarp bendrosios įmonės ir kiekvienos iš atitinkamų įmonių arba bet kurios kitos įmonės, susijusios su viena iš jų, kaip nustatyta 4 dalies b–e punktuose.

23 straipsnis

Finansinių įnašų sumavimas

Bendras finansinis įnašas atitinkamai įmonei apskaičiuojamas sudedant atitinkamus finansinius įnašus, kuriuos trečiosios valstybės suteikė visoms 22 straipsnio 2 dalyje ir 4 dalies a–e punktuose nurodytoms įmonėms.

24 straipsnis

Koncentracijų sustabdymas ir terminai

1.   Koncentracija, apie kurią reikia pranešti, nevykdoma, kol apie ją nepranešta.

Be to, kai:

| a) | Komisija gauna išsamų pranešimą, koncentracija nevykdoma 25 darbo dienas nuo to pranešimo gavimo; |
| --- | --- |

a)

Komisija gauna išsamų pranešimą, koncentracija nevykdoma 25 darbo dienas nuo to pranešimo gavimo;

| b) | Komisija pradeda išsamų tyrimą ne vėliau kaip per 25 darbo dienas nuo išsamaus pranešimo gavimo, koncentracija nevykdoma 90 darbo dienų nuo išsamaus tyrimo pradžios. Tas laikotarpis pratęsiamas 15 darbo dienų, jei atitinkamos įmonės pasiūlo prisiimti įsipareigojimus pagal 7 straipsnį, siekdamos ištaisyti vidaus rinkos iškraipymą; |
| --- | --- |

b)

Komisija pradeda išsamų tyrimą ne vėliau kaip per 25 darbo dienas nuo išsamaus pranešimo gavimo, koncentracija nevykdoma 90 darbo dienų nuo išsamaus tyrimo pradžios. Tas laikotarpis pratęsiamas 15 darbo dienų, jei atitinkamos įmonės pasiūlo prisiimti įsipareigojimus pagal 7 straipsnį, siekdamos ištaisyti vidaus rinkos iškraipymą;

| c) | Komisija priima sprendimą pagal 25 straipsnio 3 dalies a arba b punktą, koncentracija gali būti vykdoma po to priėmimo. |
| --- | --- |

c)

Komisija priima sprendimą pagal 25 straipsnio 3 dalies a arba b punktą, koncentracija gali būti vykdoma po to priėmimo.

Laikotarpis, nurodytas a ir b punktuose, prasideda kitą darbo dieną po išsamaus pranešimo gavimo arba po atitinkamo Komisijos sprendimo priėmimo dienos.

2.   1 dalimi neužkertamas kelias skelbti viešą konkursą arba sudaryti vertybinių popierių sandorių serijas, įskaitant tuos vertybinius popierius, kuriuos galima paversti kitais vertybiniais popieriais, kuriais galima prekiauti rinkoje, pavyzdžiui, vertybinių popierių biržoje, ir kai šiais vertybiniais popieriais iš įvairių pardavėjų įgyjama kontrolė, jeigu:

| a) | apie koncentraciją nedelsiant pranešama Komisijai pagal 21 straipsnį, ir |
| --- | --- |

a)

apie koncentraciją nedelsiant pranešama Komisijai pagal 21 straipsnį, ir

| b) | vertybinių popierių įgijėjas nesinaudoja konkrečių vertybinių popierių teikiamomis balsavimo teisėmis arba jomis naudojasi tik siekdamas išlaikyti visą savo investicijų vertę remdamasis Komisijos nustatyta nukrypti leidžiančia nuostata pagal šio straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

b)

vertybinių popierių įgijėjas nesinaudoja konkrečių vertybinių popierių teikiamomis balsavimo teisėmis arba jomis naudojasi tik siekdamas išlaikyti visą savo investicijų vertę remdamasis Komisijos nustatyta nukrypti leidžiančia nuostata pagal šio straipsnio 3 dalį.

3.   Gavusi prašymą Komisija gali leisti nukrypti nuo 1 ir 2 dalyse išdėstytų pareigų. Prašyme taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą nurodomi tokio prašymo motyvai. Priimdama sprendimą dėl prašymo, Komisija visų pirma atsižvelgia į koncentracijos sustabdymo poveikį vienai ar kelioms su ja susijusioms įmonėms arba trečiajai šaliai ir į koncentracijos keliamą vidaus rinkos iškraipymo riziką. Dėl tokios nukrypti leidžiančios nuostatos gali būti taikomos tam tikros sąlygos ir pareigos, siekiant užtikrinti, kad nebūtų iškraipoma vidaus rinka. Taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą galima prašyti ir prašymas gali būti patenkintas bet kuriuo metu, tiek prieš pranešimą, tiek sudarius sandorį.

4.   Šio straipsnio 1 dalies b punkte numatyti terminai pratęsiami, jei atitinkamos įmonės dėl to pateikia prašymą ne vėliau kaip per 15 darbo dienų nuo išsamaus tyrimo pagal 10 straipsnį pradžios. Atitinkamos įmonės gali pateikti tik vieną tokį prašymą.

Komisija šio straipsnio 1 dalies b punkte numatytus terminus gali pratęsti bet kuriuo metu po išsamaus tyrimo pradžios, gavusi atitinkamų įmonių sutikimą.

Bendra pagal šią dalį pratęsto termino trukmė neturi viršyti 20 darbo dienų.

5.   Komisija išimties tvarka gali sustabdyti 1 dalyje numatytus terminus, jei įmonės nepateikė išsamios informacijos, kurios ji paprašė pagal 13 straipsnį, arba atsisakė leisti atlikti patikrinimą, nurodytą sprendimu pagal 14 straipsnį.

6.   Komisija gali priimti sprendimą pagal 25 straipsnio 3 dalį nebūdama susaistyta šio straipsnio 1 ir 4 dalyse nurodytų terminų, kai:

| a) | ji nustato, kad koncentracija įvykdyta pažeidžiant įsipareigojimus, susijusius su pagal 25 straipsnio 3 dalies a punktą priimtu sprendimu, arba |
| --- | --- |

a)

ji nustato, kad koncentracija įvykdyta pažeidžiant įsipareigojimus, susijusius su pagal 25 straipsnio 3 dalies a punktą priimtu sprendimu, arba

| b) | sprendimas buvo atšauktas pagal 25 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

b)

sprendimas buvo atšauktas pagal 25 straipsnio 1 dalį.

7.   Bet kuris sandoris, įvykdytas pažeidžiant 1 dalį, laikomas galiojančiu tik priėmus sprendimą pagal 25 straipsnio 3 dalį.

8.   Šis straipsnis neturi poveikio vertybinių popierių sandorių galiojimui, įskaitant tuos vertybinius popierius, kuriuos galima paversti kitais vertybiniais popieriais, kuriais galima prekiauti rinkoje, pavyzdžiui, vertybinių popierių biržoje, išskyrus tuo atveju, jei pirkėjas ir pardavėjas žinojo arba turėjo žinoti, kad sandoris atliktas pažeidžiant 1 dalį.

25 straipsnis

Procedūrinės taisyklės, taikomos koncentracijų, apie kurias pranešta, preliminariai peržiūrai ir išsamiam tyrimui

1.   Koncentracijoms, apie kurias pranešta, taikomas 10 straipsnis, 11 straipsnio 1, 3 ir 4 dalys, 12–16 ir 18 straipsniai.

2.   Komisija gali pradėti išsamų tyrimą pagal 10 straipsnio 3 dalį ne vėliau kaip per 25 darbo dienas nuo išsamaus pranešimo gavimo.

3.   Atlikusi išsamų tyrimą, Komisija priima įgyvendinimo aktą vieno iš šių sprendimų forma:

| a) | sprendimas dėl įsipareigojimų pagal 11 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

a)

sprendimas dėl įsipareigojimų pagal 11 straipsnio 3 dalį;

| b) | sprendimas dėl neprieštaravimo pagal 11 straipsnio 4 dalį arba |
| --- | --- |

b)

sprendimas dėl neprieštaravimo pagal 11 straipsnio 4 dalį arba

| c) | sprendimas, kuriuo draudžiama koncentracija, jei Komisija nustato, kad užsienio subsidija iškraipo vidaus rinką, kaip nustatyta 4–6 straipsniuose. |
| --- | --- |

c)

sprendimas, kuriuo draudžiama koncentracija, jei Komisija nustato, kad užsienio subsidija iškraipo vidaus rinką, kaip nustatyta 4–6 straipsniuose.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 48 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

4.   Sprendimai pagal 3 dalį priimami ne vėliau kaip per 90 darbo dienų nuo išsamaus tyrimo pradžios, prireikus pratęsiant pagal 24 straipsnio 1 dalies b punktą bei 4 ir 5 dalis. Jei Komisija per tą laiką sprendimo nepriima, atitinkamoms įmonėms leidžiama vykdyti koncentraciją.

5.   Visuose prašymuose, kad įmonė pateiktų informaciją, Komisija nurodo, ar terminų taikymas bus sustabdytas pagal 24 straipsnio 5 dalį, jei įmonė per nustatytą laikotarpį nepateiks išsamios informacijos.

6.   Nustačiusi, kad koncentracija, apie kurią reikia pranešti pagal 21 straipsnio 1 dalį, arba koncentracija, apie kurią Komisijos prašymu buvo pranešta pagal 21 straipsnio 5 dalį, jau buvo įgyvendinta ir kad užsienio subsidijos toje koncentracijoje iškraipo vidaus rinką, kaip nustatyta 4, 5 ir 6 straipsniuose, Komisija gali patvirtinti vieną iš šių priemonių:

| a) | reikalauti, kad atitinkamos įmonės nutrauktų koncentraciją, visų pirma nutraukdamos susijungimą arba perduodamos visas įsigytas akcijas arba turtą, kad būtų galima grįžti į pradinę padėtį iki koncentracijos įvykdymo, arba, kai grįžti į pradinę padėtį nutraukiant koncentraciją neįmanoma – imtis bet kokių kitų tinkamų priemonių, kad kiek įmanoma būtų grįžta į pradinę padėtį; |
| --- | --- |

a)

reikalauti, kad atitinkamos įmonės nutrauktų koncentraciją, visų pirma nutraukdamos susijungimą arba perduodamos visas įsigytas akcijas arba turtą, kad būtų galima grįžti į pradinę padėtį iki koncentracijos įvykdymo, arba, kai grįžti į pradinę padėtį nutraukiant koncentraciją neįmanoma – imtis bet kokių kitų tinkamų priemonių, kad kiek įmanoma būtų grįžta į pradinę padėtį;

| b) | nustatyti bet kokią kitą tinkamą priemonę siekiant užtikrinti, kad atitinkamos įmonės nutrauktų koncentraciją arba imtųsi kitų priemonių, kad būtų grįžta į pradinę padėtį, kaip reikalaujama jos sprendime. |
| --- | --- |

b)

nustatyti bet kokią kitą tinkamą priemonę siekiant užtikrinti, kad atitinkamos įmonės nutrauktų koncentraciją arba imtųsi kitų priemonių, kad būtų grįžta į pradinę padėtį, kaip reikalaujama jos sprendime.

Komisija gali imtis šios dalies a ir b punktuose nurodytų priemonių arba sprendimu pagal šio straipsnio 3 dalies c punktą, arba atskiru sprendimu.

Komisija, priimdama įgyvendinimo aktą sprendimo forma, gali imtis bet kurios iš šios dalies a arba b punkte nurodytų priemonių, jei nustato, kad koncentracija buvo įvykdyta pažeidžiant pagal šio straipsnio 3 dalies a punktą priimtą sprendimą, kuriuo nustatyta, kad, jei nebūtų prisiimti įsipareigojimai, koncentracija atitiktų šio straipsnio 3 dalies c punkte nustatytą kriterijų.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 48 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

7.   Komisija taip pat gali priimti įgyvendinimo aktą sprendimo, kuriuo nustatomos 12 straipsnyje nurodytos laikinosios priemonės, forma tais atvejais, kai:

| a) | koncentracija įvykdyta pažeidžiant 21 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

koncentracija įvykdyta pažeidžiant 21 straipsnį;

| b) | koncentracija įvykdyta pažeidžiant sprendimą dėl įsipareigojimų pagal šio straipsnio 3 dalies a punktą. |
| --- | --- |

b)

koncentracija įvykdyta pažeidžiant sprendimą dėl įsipareigojimų pagal šio straipsnio 3 dalies a punktą.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 48 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

26 straipsnis

Koncentracijoms taikomos vienkartinės ir periodinės baudos

1.   Komisija gali skirti vienkartines arba periodines baudas, kaip nustatyta 17 straipsnyje.

2.   Komisija savo sprendimu gali atitinkamoms įmonėms taip pat skirti vienkartines baudas, neviršijančias 1 % jų bendros praėjusių finansinių metų apyvartos, jei tos įmonės tyčia ar dėl aplaidumo pateikia neteisingą ar klaidinančią informaciją pranešime pagal 21 straipsnį arba jo papildyme.

3.   Komisija savo sprendimu gali atitinkamoms įmonėms taip pat skirti vienkartines baudas, neviršijančias 10 % jų bendros praėjusių finansinių metų apyvartos, jei tos įmonės tyčia ar dėl aplaidumo:

| a) | nepraneša apie koncentraciją, apie kurią reikia pranešti pagal 21 straipsnį prieš ją įvykdant, išskyrus atvejus, kai joms aiškiai leidžiama tai daryti pagal 24 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

nepraneša apie koncentraciją, apie kurią reikia pranešti pagal 21 straipsnį prieš ją įvykdant, išskyrus atvejus, kai joms aiškiai leidžiama tai daryti pagal 24 straipsnį;

| b) | vykdo koncentraciją, apie kurią pranešta, pažeisdamos 24 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

vykdo koncentraciją, apie kurią pranešta, pažeisdamos 24 straipsnį;

| c) | vykdo koncentraciją, apie kurią pranešta ir kurią uždrausta vykdyti pagal 25 straipsnio 3 dalies c punktą; |
| --- | --- |

c)

vykdo koncentraciją, apie kurią pranešta ir kurią uždrausta vykdyti pagal 25 straipsnio 3 dalies c punktą;

| d) | apėjo arba mėgino apeiti reikalavimus pranešti, kaip nurodyta 39 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

d)

apėjo arba mėgino apeiti reikalavimus pranešti, kaip nurodyta 39 straipsnio 1 dalyje.

4 SKYRIUS

VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ PROCEDŪROS

27 straipsnis

Užsienio subsidijos, iškraipančios vidaus rinką vykdant viešųjų pirkimų procedūras

Užsienio subsidijos, dėl kurių iškraipoma arba gali būti iškraipyta viešųjų pirkimų procedūra, suprantamos kaip užsienio subsidijos, kuriomis ekonominės veiklos vykdytojui suteikiama galimybė pateikti pasiūlymą, kuris būtų nepagrįstai palankus, palyginti su atitinkamais darbais, prekėmis ar paslaugomis. Vertinant, ar esama vidaus rinkos iškraipymų, kaip nustatyta 4 straipsnyje, ir ar pasiūlymas yra nepagrįstai palankus, palyginti su atitinkamais darbais, prekėmis ar paslaugomis, apsiribojama tik atitinkama viešųjų pirkimų procedūra. Vertinant atsižvelgiama tik į užsienio subsidijas, suteiktas per trejus metus iki pranešimo.

28 straipsnis

Pranešimams apie viešųjų pirkimų procedūras taikomos ribinės vertės

1.   Šio reglamento tikslais laikoma, kad apie užsienio finansinį įnašą, gautą vykdant viešųjų pirkimų procedūrą, būtina pranešti, kai:

| a) | numatoma to viešojo pirkimo arba preliminariosios sutarties vertė be PVM, apskaičiuota pagal Direktyvos 2014/23/ES 8 straipsnyje, Direktyvos 2014/24/ES 5 straipsnyje ir Direktyvos 2014/25/ES 16 straipsnyje išdėstytas nuostatas, arba numatoma bendra konkretaus viešojo pirkimo pagal dinaminę pirkimo sistemą vertė yra 250 mln. EUR arba didesnė, ir |
| --- | --- |

a)

numatoma to viešojo pirkimo arba preliminariosios sutarties vertė be PVM, apskaičiuota pagal Direktyvos 2014/23/ES 8 straipsnyje, Direktyvos 2014/24/ES 5 straipsnyje ir Direktyvos 2014/25/ES 16 straipsnyje išdėstytas nuostatas, arba numatoma bendra konkretaus viešojo pirkimo pagal dinaminę pirkimo sistemą vertė yra 250 mln. EUR arba didesnė, ir

| b) | ekonominės veiklos vykdytojui, įskaitant jo patronuojamąsias bendroves, neturinčias komercinio savarankiškumo, jo kontroliuojančiąsias bendroves ir, kai taikytina, jo pagrindinius subrangovus ir tiekėjus, dalyvaujančius tame pačiame konkurse vykdant viešųjų pirkimų procedūrą, per trejus metus iki pranešimo arba, jei taikytina, atnaujinto pranešimo dienos buvo skirtas bendras finansinis įnašas, kurio dydis yra 4 mln. EUR arba daugiau kiekvienos trečiosios valstybės atveju. |
| --- | --- |

b)

ekonominės veiklos vykdytojui, įskaitant jo patronuojamąsias bendroves, neturinčias komercinio savarankiškumo, jo kontroliuojančiąsias bendroves ir, kai taikytina, jo pagrindinius subrangovus ir tiekėjus, dalyvaujančius tame pačiame konkurse vykdant viešųjų pirkimų procedūrą, per trejus metus iki pranešimo arba, jei taikytina, atnaujinto pranešimo dienos buvo skirtas bendras finansinis įnašas, kurio dydis yra 4 mln. EUR arba daugiau kiekvienos trečiosios valstybės atveju.

2.   Jei perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas nusprendžia padalyti viešąjį pirkimą į dalis, laikoma, kad apie užsienio finansinį įnašą, gautą vykdant viešųjų pirkimų procedūrą, būtina pranešti, kai numatoma viešojo pirkimo vertė be PVM viršija 1 dalies a punkte nustatytą ribinę vertę ir dalies vertė arba bendra visų dalių, dėl kurių konkurso dalyvis teikia paraišką, vertė yra 125 mln. EUR arba didesnė, o užsienio finansinis įnašas yra lygus 1 dalies b punkte nustatytai ribinei vertei arba yra už ją didesnis.

3.   Sutarčių, kurioms taikoma Direktyva 2009/81/EB, skyrimo procedūroms šis skyrius netaikomas.

4.   Direktyvos 2014/24/ES 32 straipsnio 2 dalies c punkte ir Direktyvos 2014/25/ES 50 straipsnio d punkte numatytoms sutarčių skyrimo procedūroms taikomos šio reglamento 2 skyriaus nuostatos ir joms netaikomas šio reglamento 4 skyrius.

5.   Nukrypstant nuo 29 straipsnio 1 dalies, kai atlikti darbus, tiekti prekes arba teikti paslaugas gali tik konkretus ekonominės veiklos vykdytojas pagal Direktyvos 2014/23/ES 31 straipsnio 4 dalį, Direktyvos 2014/24/ES 32 straipsnio 2 dalies b punktą ir Direktyvos 2014/25/ES 50 straipsnio c punktą, o numatoma sutarties vertė yra lygi šio straipsnio 1 dalies a punkte nustatytai vertei arba yra už ją didesnė, pasiūlymą arba prašymą dalyvauti teikiantys ekonominės veiklos vykdytojai informuoja Komisiją apie visus užsienio finansinius įnašus, jei tenkinama šio straipsnio 1 dalies b punkte nustatyta sąlyga. Nedarant poveikio galimybei inicijuoti peržiūrą pagal šio reglamento 2 skyrių, tokios informacijos pateikimas nelaikomas pranešimu ir dėl jo neatliekami tyrimai pagal šį skyrių.

6.   Perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas skelbime apie pirkimą arba, jei vykdoma procedūra be išankstinio skelbimo apie pirkimą, pirkimo dokumentuose pareiškia, kad ekonominės veiklos vykdytojams taikoma 29 straipsnyje nustatyta pareiga pranešti. Tačiau, jeigu tokio pareiškimo nėra, tai nedaro poveikio šio reglamento taikymui sutartims, patenkančioms į jo taikymo sritį.

29 straipsnis

Išankstinis pranešimas arba deklaracija apie vykdant viešųjų pirkimų procedūras gautus užsienio finansinius įnašus

1.   Kai tenkinamos pranešimo apie finansinius įnašus pagal 28 straipsnio 1 ir 2 dalis sąlygos, viešųjų pirkimų procedūroje dalyvaujantys ekonominės veiklos vykdytojai praneša perkančiajai organizacijai arba perkančiajam subjektui apie visus užsienio finansinius įnašus, kaip apibrėžta 28 straipsnio 1 dalies b punkte. Visais kitais atvejais ekonominės veiklos vykdytojai deklaracijoje išvardija visus gautus užsienio finansinius įnašus ir patvirtina, kad apie gautus užsienio finansinius įnašus nereikia pranešti pagal 28 straipsnio 1 dalies b punktą. Atviro konkurso atveju pranešimas arba deklaracija pateikiami tik vieną kartą, kartu su pasiūlymu. Vykdant daugiaetapę procedūrą, pranešimas arba deklaracija pateikiami du kartus: pirmą kartą – pateikiant prašymą dalyvauti, o vėliau – kaip atnaujintas pranešimas arba atnaujinta deklaracija kartu su pateiktu pasiūlymu arba galutiniu pasiūlymu.

2.   Kai pranešimas arba deklaracija pateikiami, perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas nedelsdami perduoda pranešimą arba deklaraciją Komisijai.

3.   Jei kartu su prašymu dalyvauti arba pasiūlymu pranešimas arba deklaracija nėra pateikiami, perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas gali paprašyti atitinkamų ekonominės veiklos vykdytojų pateikti atitinkamą dokumentą per 10 darbo dienų. Ekonominės veiklos vykdytojų, kuriems taikomos šiame straipsnyje nustatytos pareigos, pateiktus pasiūlymus arba prašymus dalyvauti, prie kurių galiausiai nepridedamas pagal 1 dalį pateikiamas pranešimas arba deklaracija, nors to pagal šią dalį buvo paprašiusi perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas, perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas pripažįsta neatitinkančiais reikalavimų ir juos atmeta. Perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas informuoja Komisiją apie tą atmetimą.

4.   Komisija nepagrįstai nedelsdama išnagrinėja gauto pranešimo turinį. Jei Komisija nustato, kad pranešimas yra neišsamus, ji pateikia savo išvadas perkančiajai organizacijai arba perkančiajam subjektui ir atitinkamam ekonominės veiklos vykdytojui, ir paprašo to ekonominės veiklos vykdytojo papildyti jo turinį per 10 darbo dienų. Jei, nepaisant Komisijos pagal šią dalį pateikto prašymo, kartu su pasiūlymu arba prašymu dalyvauti pateikiamas pranešimas tebėra neišsamus, Komisija priima sprendimą, kuriuo tas pasiūlymas paskelbiamas neatitinkančiu reikalavimų. Tame sprendime Komisija taip pat paprašo perkančiosios organizacijos arba perkančiojo subjekto priimti sprendimą, kuriuo atmetamas toks reikalavimų neatitinkantis pasiūlymas arba prašymas dalyvauti.

5.   Pareiga pranešti apie užsienio finansinius įnašus pagal šį straipsnį taikoma ekonominės veiklos vykdytojams, ekonominės veiklos vykdytojų grupėms, nurodytoms Direktyvos 2014/23/ES 26 straipsnio 2 dalyje, Direktyvos 2014/24/ES 19 straipsnio 2 dalyje ir Direktyvos 2014/25/ES 37 straipsnio 2 dalyje, taip pat pagrindiniams subrangovams ir pagrindiniams tiekėjams, kurie yra žinomi išsamaus pranešimo ar deklaracijos arba išsamaus atnaujinto pranešimo ar deklaracijos pateikimo metu. Šio reglamento tikslais subrangovas arba tiekėjas laikomas pagrindiniu, jei jo dalyvavimu užtikrinami pagrindiniai sutarties vykdymo elementai, ir visais atvejais, kai jo įnašo ekonominė dalis viršija 20 % pateikto pasiūlymo vertės.

6.   Ekonominės veiklos vykdytojų grupių, pagrindinių subrangovų ir pagrindinių tiekėjų vardu pagrindinis rangovas, kaip tai suprantama direktyvose 2014/24/ES ir 2014/25/ES, arba pagrindinis koncesininkas, kaip tai suprantama direktyvoje 2014/23/ES, užtikrina, kad pranešimas arba deklaracija būtų pateikti. 33 straipsnio tikslais pagrindinis rangovas arba pagrindinis koncesininkas atsako tik už duomenų, susijusių su jo paties užsienio finansiniais įnašais, teisingumą.

7.   Jei perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas, nagrinėdami pasiūlymus, įtaria, kad esama užsienio subsidijų, nors buvo pateikta deklaracija, apie tokius įtarimus jie nedelsdami praneša Komisijai. Nedarant poveikio direktyvose 2014/24/ES ir 2014/25/ES nustatytiems perkančiųjų organizacijų arba perkančiųjų subjektų įgaliojimams nagrinėti, ar pasiūlyta neįprastai maža kaina, perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas neatlieka vertinimo, ar pasiūlyta neįprastai maža kaina, jei toks vertinimas būtų inicijuotas vien tik esant įtarimams apie galimą užsienio subsidijų buvimą. Jei Komisija padaro išvadą, kad nėra nepagrįstai palankaus pasiūlymo, kaip tai suprantama šiame reglamente, ji apie tai praneša atitinkamai perkančiajai organizacijai arba perkančiajam subjektui. Kiti juridiniai ar fiziniai asmenys gali pranešti Komisijai bet kokią informaciją, susijusią su vidaus rinkos iškraipymą sukeliančiomis užsienio subsidijomis, ir gali pranešti bet kokius įtarimus, kad galimai pateikta melaginga deklaracija.

8.   Nedarant poveikio Komisijos galimybei pradėti ex officio procedūrą, jei Komisija įtaria, kad ekonominės veiklos vykdytojas galėjo gauti naudos iš užsienio subsidijų per trejus metus iki pasiūlymo arba prašymo dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje pateikimo dienos, ji gali iki sutarties skyrimo paprašyti pranešti apie trečiųjų valstybių tam ekonominės veiklos vykdytojui viešųjų pirkimų procedūros metu suteiktus užsienio finansinius įnašus, apie kuriuos nereikia pranešti pagal 28 straipsnio 1 dalį arba kuriems taikoma 30 straipsnio 4 dalis. Jei Komisija paprašė pranešti apie tokį finansinį įnašą, jis laikomas užsienio finansiniu įnašu, apie kurį reikia pranešti vykdant viešųjų pirkimų procedūrą, ir jam taikomos 4 skyriuje išdėstytos nuostatos.

30 straipsnis

Procedūrinės taisyklės, taikomos vykdant viešųjų pirkimų procedūrą gautų finansinių įnašų, apie kuriuos pranešta, preliminariai peržiūrai ir išsamiam tyrimui

1.   Vykdant viešųjų pirkimų procedūras gautiems finansiniams įnašams, apie kuriuos pranešta, taikomas 10 straipsnis, 11 straipsnio 1, 3 ir 4 dalys, 13, 14, 15, 16, 18 ir 23 straipsniai.

2.   Komisija atlieka preliminarią peržiūrą ne vėliau kaip per 20 darbo dienų po išsamaus pranešimo gavimo dienos. Tinkamai pagrįstais atvejais Komisija gali šį terminą vieną kartą pratęsti 10 darbo dienų.

3.   Komisija per preliminarios peržiūros užbaigimo terminą nusprendžia, ar inicijuoti išsamų tyrimą, ir nedelsdama apie tai praneša atitinkamam ekonominės veiklos vykdytojui ir perkančiajai organizacijai arba perkančiajam subjektui.

4.   Jei Komisija užbaigė preliminarią peržiūrą nepriėmusi sprendimo ir gauna naujos informacijos, leidžiančios įtarti, kad pateiktas pranešimas arba deklaracija buvo neišsamūs, arba jei toks pranešimas ar deklaracija Komisijai neperduodami, ji gali paprašyti papildomos informacijos pagal 29 straipsnio 4 dalį. Remdamasi šia nauja informacija, Komisija gali iš naujo pradėti preliminarią peržiūrą. Kai preliminari peržiūra inicijuojama pagal šį skyrių, nedarant poveikio galimybei prireikus inicijuoti preliminarią peržiūrą pagal 2 skyrių, preliminarios peržiūros trukmės nustatymo pradinis taškas yra tai, kada Komisija gauna naują pranešimą arba deklaraciją.

5.   Komisija gali priimti sprendimą, kuriuo išsamus tyrimas užbaigiamas ne vėliau kaip per 110 darbo dienų po išsamaus pranešimo gavimo dienos. Tas laikotarpis gali būti vieną kartą pratęstas 20 darbo dienų, pasikonsultavus su perkančiąja organizacija ar perkančiuoju subjektu, tinkamai pagrįstais išimtiniais atvejais, įskaitant 6 dalyje nurodytus tyrimus arba 16 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytus atvejus.

6.   Nukrypstant nuo 2 dalies, kai viešųjų pirkimų procedūra yra daugiaetapė procedūra, Komisija išnagrinėja išsamų pranešimą, pateiktą kartu su prašymu dalyvauti, per 20 darbo dienų nuo to pranešimo gavimo dienos, nei užbaigdama preliminarią peržiūrą, nei priimdama sprendimą pradėti išsamų tyrimą. Suėjus 20 darbo dienų terminui, preliminari peržiūra sustabdoma iki galutinio pasiūlymo arba pasiūlymo (riboto konkurso atveju) pateikimo dienos. Kai pasiūlymas arba galutinis pasiūlymas, į kurį įtrauktas išsamus atnaujintas pranešimas, yra pateikiamas, preliminari peržiūra atnaujinama ir Komisija turi per 20 darbo dienų ją užbaigti, atsižvelgdama į papildomą informaciją. Komisija priima sprendimą, kuriuo užbaigiamas bet koks po to atliekamas išsamus tyrimas, per 90 darbo dienų nuo išsamaus atnaujinto pranešimo pateikimo dienos.

31 straipsnis

Komisijos sprendimai

1.   Jei atlikusi išsamų tyrimą Komisija nustato, kad ekonominės veiklos vykdytojas gauna naudos iš užsienio subsidijos, iškraipančios vidaus rinką, kaip apibrėžta 4, 5 ir 6 straipsniuose, ir jei atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas pasiūlo prisiimti įsipareigojimus, kuriais visiškai ir veiksmingai ištaisomas vidaus rinkos iškraipymas, Komisija priima įgyvendinimo aktą sprendimo dėl įsipareigojimų forma pagal 11 straipsnio 3 dalį. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 48 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

2.   Jei atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas nepasiūlo prisiimti įsipareigojimų arba jei Komisija mano, kad 1 dalyje nurodyti įsipareigojimai nėra nei tinkami, nei pakankami, kad iškraipymas būtų visiškai ir veiksmingai ištaisytas, Komisija priima įgyvendinimo aktą sprendimo, kuriuo draudžiama skirti sutartį atitinkamam ekonominės veiklos vykdytojui (toliau – sprendimas, kuriuo draudžiama skirti sutartį), forma. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 48 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros. Priėmus tą sprendimą, perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas pasiūlymą atmeta.

3.   Jei atlikusi išsamų tyrimą Komisija nenustato, kad ekonominės veiklos vykdytojas gauna naudos iš užsienio subsidijos, iškraipančios vidaus rinką, ji priima įgyvendinimo aktą sprendimo pagal 11 straipsnio 4 dalį forma. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 48 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

4.   Atlikus tyrimą pagal 6 straipsnį, ekonominės veiklos vykdytojo pateiktas pasiūlymas arba galutinis pasiūlymas negali būti pakeistas taip, kad tai būtų nesuderinama su Sąjungos teise.

32 straipsnis

Vertinimai vykdant viešųjų pirkimų procedūras, apimančias pranešimą ir sutarties skyrimo sustabdymą

1.   Atliekant preliminarią peržiūrą ir išsamų tyrimą gali būti tęsiami visi procedūriniai viešųjų pirkimų procedūros etapai, išskyrus sutarties skyrimą.

2.   Jei Komisija nusprendžia pradėti išsamų tyrimą pagal 30 straipsnio 3 dalį, sutartis ekonominės veiklos vykdytojui, teikiančiam pranešimą pagal 29 straipsnį, neskiriama, kol Komisija nepriima sprendimo pagal 31 straipsnio 3 dalį arba kol nesueina 30 straipsnio 5 arba 6 dalyje nustatyti terminai. Jei per taikytiną terminą Komisija sprendimo nepriima, sutartis gali būti skiriama bet kuriam ekonominės veiklos vykdytojui, įskaitant ekonominės veiklos vykdytoją, kuris teikia pranešimą.

3.   Jei perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas nustato, kad ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą pateikė ekonominės veiklos vykdytojas, kuris pateikė deklaraciją, kaip tai suprantama 29 straipsnyje, ir jei Komisija nepradėjo peržiūros pagal 29 straipsnio 8 dalį, 30 straipsnio 3 arba 4 dalį, sutartis tokį pasiūlymą teikiančiam ekonominės veiklos vykdytojui gali būti skirta prieš Komisijai priimant bet kurį iš 31 straipsnyje nurodytų sprendimų arba prieš sueinant 30 straipsnio 2, 5 arba 6 dalyje nustatytiems terminams, arba prieš Komisijai priimant bet kurį iš 31 straipsnyje nurodytų sprendimų dėl kitų tiriamų pasiūlymų.

4.   Jei Komisija priima sprendimą pagal 31 straipsnio 2 dalį dėl pasiūlymo, kuris, kaip nustatė perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas, yra ekonomiškai naudingiausias pasiūlymas, sutartis gali būti skiriama antrą geriausią pasiūlymą pateikusiam ekonominės veiklos vykdytojui, kurio atžvilgiu nepriimtas sprendimas pagal 31 straipsnio 2 dalį.

5.   Jei Komisija priima sprendimą pagal 31 straipsnio 1 arba 3 dalį, sutartis gali būti skiriama bet kuriam ekonominės veiklos vykdytojui, pateikusiam ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą, įskaitant ekonominės veiklos vykdytoją, pateikusį pranešimą pagal 29 straipsnį.

6.   Perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas nepagrįstai nedelsdami informuoja Komisiją apie visus sprendimus, susijusius su viešųjų pirkimų procedūros atšaukimu, atitinkamo ekonominės veiklos vykdytojo pateikto pasiūlymo arba prašymo dalyvauti atmetimu, atitinkamo ekonominės veiklos vykdytojo pateiktu nauju pasiūlymu arba sutarties skyrimu.

7.   Visų viešųjų pirkimų procedūroje dalyvaujančių ekonominės veiklos vykdytojų atžvilgiu turi būti laikomasi viešųjų pirkimų procedūras reglamentuojančių principų, įskaitant proporcingumo, nediskriminavimo, vienodo požiūrio, skaidrumo ir konkurencijos principus. Atlikus užsienio subsidijų tyrimą pagal šį reglamentą, perkančioji organizacija arba perkantysis subjektas negali atitinkamų ekonominės veiklos vykdytojų atžvilgiu laikytis požiūrio, kuris prieštarautų tiems principams. Aplinkos, socialiniai ir darbo reikalavimai taikomi ekonominės veiklos vykdytojams laikantis direktyvų 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES arba kitų Sąjungos teisės aktų.

8.   Šiame skyriuje nurodyti terminai prasideda kitą darbo dieną nuo pranešimo gavimo arba atitinkamo Komisijos sprendimo priėmimo dienos.

33 straipsnis

Vienkartinės ir periodinės baudos, taikomos finansiniams įnašams vykdant viešųjų pirkimų procedūras

1.   Komisija gali skirti vienkartines arba periodines baudas, kaip nustatyta 17 straipsnyje.

2.   Komisija taip pat gali priimti sprendimą atitinkamiems ekonominės veiklos vykdytojams skirti vienkartines baudas, neviršijančias 1 % jų bendros praėjusių finansinių metų apyvartos, jei tie ekonominės veiklos vykdytojai tyčia ar dėl aplaidumo pateikia neteisingą ar klaidinančią informaciją pranešime arba deklaracijoje pagal 29 straipsnį arba jų papildyme.

3.   Komisija gali priimti sprendimą atitinkamiems ekonominės veiklos vykdytojams skirti vienkartines baudas, neviršijančias 10 % jų bendros praėjusių finansinių metų apyvartos, jei tie ekonominės veiklos vykdytojai tyčia ar dėl aplaidumo:

| a) | viešųjų pirkimų procedūros metu pagal 29 straipsnį nepraneša apie užsienio finansinius įnašus; |
| --- | --- |

a)

viešųjų pirkimų procedūros metu pagal 29 straipsnį nepraneša apie užsienio finansinius įnašus;

| b) | apeina arba mėgina apeiti reikalavimus pranešti, kaip nurodyta 39 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

b)

apeina arba mėgina apeiti reikalavimus pranešti, kaip nurodyta 39 straipsnio 1 dalyje.

5 SKYRIUS

BENDROS PROCEDŪRINĖS NUOSTATOS

34 straipsnis

Procedūrų tarpusavio ryšys

1.   Finansinis įnašas, apie kurį pranešta vykdant koncentraciją pagal 21 straipsnį arba vykdant viešųjų pirkimų procedūrą pagal 29 straipsnį, gali būti svarbus ir įvertinamas pagal šį reglamentą kitos ekonominės veiklos atžvilgiu.

2.   Finansinis įnašas, vertinamas vykdant ex officio procedūrą konkrečios ekonominės veiklos atžvilgiu pagal 10 arba 11 straipsnį, gali būti svarbus ir įvertinamas pagal šį reglamentą kitos ekonominės veiklos atžvilgiu.

35 straipsnis

Informacijos teikimas

1.   Jei valstybė narė mano, kad galbūt esama užsienio subsidijos ir ji gali iškraipyti vidaus rinką, ji perduoda informaciją apie tai Komisijai. Remdamasi ta informacija, Komisija gali nuspręsti pradėti preliminarią peržiūrą pagal 10 straipsnį arba prašyti pateikti pranešimą pagal 21 straipsnio 5 dalį arba 29 straipsnio 8 dalį.

2.   Fizinis ar juridinis asmuo arba asociacija gali pateikti Komisijai bet kokią jų galbūt turimą informaciją apie užsienio subsidijas, kurios gali iškraipyti vidaus rinką. Remdamasi ta informacija, Komisija gali nuspręsti pradėti preliminarią peržiūrą pagal 10 straipsnį arba prašyti pateikti pranešimą pagal 21 straipsnio 5 dalį arba 29 straipsnio 8 dalį.

3.   Komisija sudaro sąlygas valstybėms narėms ir atitinkamoms perkančiosioms organizacijoms arba perkantiesiems subjektams specialioje elektroninėje duomenų bazėje susipažinti su visų pagal šį reglamentą priimtų sprendimų nekonfidencialiomis redakcijomis.

36 straipsnis

Rinkos tyrimas

1.   Jei Komisijos turima informacija duoda pagrindo įtarti, kad tam tikrame sektoriuje, tam tikros rūšies ekonominei veiklai arba pagal konkrečią subsidijų priemonę skiriamos užsienio subsidijos gali iškraipyti vidaus rinką, Komisija gali atlikti konkretaus sektoriaus, konkrečios rūšies ekonominės veiklos arba konkrečios subsidijų priemonės naudojimo rinkos tyrimą. Atlikdama tą rinkos tyrimą Komisija gali paprašyti atitinkamų įmonių ar įmonių asociacijų pateikti reikiamą informaciją ir gali atlikti būtinus patikrinimus. Komisija taip pat gali paprašyti, kad informaciją pateiktų atitinkamos valstybės narės arba atitinkama trečioji valstybė.

2.   Komisija, kai aktualu, paskelbia konkrečių sektorių, konkrečių ekonominės veiklos rūšių arba konkrečių subsidijų priemonių rinkos tyrimo rezultatų ataskaitą ir paprašo pateikti pastabas.

3.   Atliekant tokius rinkos tyrimus gautą informaciją Komisija gali naudoti laikydamasi procedūrų pagal šį reglamentą.

4.   Rinkos tyrimams taikomi 13, 14, 15 ir 17 straipsniai.

37 straipsnis

Dialogas su trečiosiomis valstybėmis

1.   Jei, atlikusi rinkos tyrimą pagal 36 straipsnį, Komisija įtaria, kad esama pasikartojančių vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų, arba jei atliekant kelis vykdymo užtikrinimo veiksmus pagal šį reglamentą nustatoma, kad vidaus rinką iškraipančias užsienio subsidijas suteikė ta pati trečioji valstybė, Komisija gali pradėti dialogą su atitinkama trečiąja valstybe, kad išnagrinėtų galimybes nutraukti arba pakeisti tokias subsidijas siekiant pašalinti jų iškraipomąjį poveikį vidaus rinkai. Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie visus susijusius pokyčius.

2.   Tas dialogas su trečiąja valstybe netrukdo Komisijai imtis veiksmų pagal šį reglamentą. Individualios priemonės, patvirtintos pagal šį reglamentą, vedant tą dialogą nenagrinėjamos.

38 straipsnis

Senaties terminai

1.   Komisijos įgaliojimams pagal 10 ir 11 straipsnius taikomas 10 metų senaties terminas, prasidedantis tą dieną, kai įmonei suteikiama užsienio subsidija. Bet kokie veiksmai, kurių Komisija imasi dėl užsienio subsidijos pagal 10, 13, 14 arba 15 straipsnį, senaties terminą nutraukia. Po kiekvieno nutraukimo 10 metų senaties terminas pradedamas skaičiuoti iš naujo.

2.   Komisijos įgaliojimams skirti vienkartines arba periodines baudas pagal 17, 26 ir 33 straipsnius taikomas trejų metų senaties terminas, prasidedantis tą dieną, kai buvo padarytas 17, 26 arba 33 straipsnyje nurodytas pažeidimas. Tęstinių ar kartotinių pažeidimų atvejais senaties terminas prasideda tą dieną, kurią pažeidimas baigiasi. Bet kokie veiksmai, kurių Komisija imasi dėl 17, 26 arba 33 straipsnyje nurodyto pažeidimo, nutraukia vienkartinių arba periodinių baudų skyrimo senaties terminą. Po kiekvieno nutraukimo trejų metų senaties terminas pradedamas skaičiuoti iš naujo.

3.   Komisijos įgaliojimams užtikrinti sprendimų, kuriais skiriamos vienkartinės arba periodinės baudos pagal 17, 26 ir 33 straipsnius, vykdymą taikomas penkerių metų senaties terminas, prasidedantis tą dieną, kai priimtas Komisijos sprendimas, kuriuo skiriamos vienkartinės arba periodinės baudos. Bet kokie Komisijos arba Komisijos prašymu veikiančios valstybės narės veiksmai, kuriais siekiama užtikrinti, kad būtų sumokėta vienkartinė arba periodinė bauda, tą senaties terminą nutraukia. Po kiekvieno nutraukimo penkerių metų senaties terminas pradedamas skaičiuoti iš naujo.

4.   Senaties terminas sueina ne vėliau kaip tą dieną, kai baigiasi dvigubai ilgesnis už tą senaties terminą laikotarpis, jei Komisija:

| a) | nepriima sprendimo pagal 10 arba 11 straipsnį šio straipsnio 1 dalyje nustatytais atvejais arba |
| --- | --- |

a)

nepriima sprendimo pagal 10 arba 11 straipsnį šio straipsnio 1 dalyje nustatytais atvejais arba

| b) | nepaskiria vienkartinės arba periodinės baudos šio straipsnio 2 dalyje nustatytu atveju. |
| --- | --- |

b)

nepaskiria vienkartinės arba periodinės baudos šio straipsnio 2 dalyje nustatytu atveju.

5.   Senaties terminas sustabdomas, kol Komisijos sprendimas nagrinėjamas Europos Sąjungos Teisingumo Teisme.

39 straipsnis

Kova su reikalavimų apėjimu

1.   Įmonė neorganizuoja finansinių operacijų ar sutarčių, kad apeitų 21 straipsnio 1 ir 5 dalyse bei 29 straipsnio 1, 5 ir 8 dalyse nustatytus reikalavimus pranešti.

2.   Jei Komisija įtaria, kad įmonė užsiėmė arba užsiima 1 dalyje nurodyta praktika, ji gali reikalauti, kad ta įmonė pateiktų bet kokią informaciją, kuri, Komisijos nuomone, yra būtina siekiant nustatyti, ar įmonė užsiėmė arba užsiima 1 dalyje nurodyta praktika, ir gali pradėti peržiūrą pagal 21 straipsnio 4 dalį arba 30 straipsnio 4 dalį.

40 straipsnis

Sprendimų skelbimas

1.   Komisija viešai paskelbia sutrumpintą pranešimą apie sprendimus, priimtus pagal 10 straipsnio 3 dalies a punktą, kad bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, valstybės narės arba trečioji valstybė, kuri suteikė užsienio subsidiją, galėtų pareikšti savo nuomonę.

2.   Pagal 11 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis, 25 straipsnio 3 ir 6 dalis bei 31 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis priimtus sprendimus Komisija skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3.   Viešai skelbdama sutrumpintus pranešimus ir sprendimus, Komisija deramai atsižvelgia į teisėtus įmonių interesus apsaugoti savo komercines paslaptis ir kitą konfidencialią informaciją.

41 straipsnis

Sprendimų adresatai

1.   Komisija nedelsdama praneša apie sprendimą, skirtą įmonei arba įmonių asociacijai, ir suteikia tai įmonei arba įmonių asociacijai galimybę nurodyti Komisijai, kurią sprendime pateiktą informaciją ji laiko konfidencialia.

2.   Komisija informuoja atitinkamą perkančiąją organizaciją arba perkantįjį subjektą apie pagal 31 straipsnio 1 ir 3 dalis priimtą sprendimą, skirtą viešųjų pirkimų procedūroje dalyvaujančiam ekonominės veiklos vykdytojui.

3.   Pagal 29 straipsnio 4 dalį ir 31 straipsnio 2 dalį priimti sprendimai yra skirti atitinkamai perkančiajai organizacijai arba perkančiajam subjektui. Ekonominės veiklos vykdytojui, kuriam uždrausta skirti sutartį, Komisija pateikia to sprendimo kopiją.

42 straipsnis

Informacijos atskleidimas ir teisė į gynybą

1.   Prieš priimdama sprendimą pagal 11, 12, 17, 18 straipsnius, 25 straipsnio 3 dalį, 26, 31 arba 33 straipsnį, Komisija suteikia tiriamai įmonei galimybę pateikti pastabas dėl to, kokiu pagrindu Komisija ketina priimti sprendimą.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, sprendimas pagal 12 straipsnį gali būti priimtas laikinai, nesuteikiant tiriamai įmonei galimybės iš anksto pateikti savo pastabas, jei Komisija suteikia jai tokią galimybę kuo greičiau po savo sprendimo priėmimo.

3.   Komisija savo sprendimą grindžia tik tokiu pagrindu, dėl kurio atitinkamoms įmonėms buvo suteikta galimybė pateikti savo pastabas.

4.   Kad tiriama įmonė galėtų pasinaudoti savo teise pagal 1 dalį, ji turi teisę susipažinti su Komisijos byla. Teisė susipažinti su byla neapima konfidencialios informacijos arba Komisijos ar valstybių narių vidaus dokumentų, ir ypač Komisijos ir valstybių narių tarpusavio korespondencijos.

Teisė susipažinti su byla priklauso nuo teisėto įmonių ar įmonių asociacijų intereso apsaugoti savo komercines paslaptis ir kitą konfidencialią informaciją. Komisija gali paprašyti tiriamos įmonės ir informaciją Komisijai pateikusių įmonių ar įmonių asociacijų susitarti dėl tos informacijos atskleidimo sąlygų. Jei įmonės arba įmonių asociacijos nesutaria dėl tų sąlygų, Komisija turi įgaliojimus nustatyti informacijos atskleidimo sąlygas.

Nė viena šios dalies nuostata netrukdo Komisijai tiek, kiek tai būtina, naudoti ir atskleisti informaciją, įrodančią vidaus rinką iškraipančios užsienio subsidijos buvimą.

43 straipsnis

Profesinė paslaptis ir konfidencialumas

1.   Pagal šį reglamentą gauta informacija naudojama tik tais tikslais, kuriais ji buvo gauta, išskyrus atvejus, kai su informacijos teikėju sutarta kitaip.

2.   Valstybės narės ir Komisija, jų pareigūnai ir kiti jiems prižiūrint dirbantys asmenys užtikrina taikant šį reglamentą gautos konfidencialios informacijos apsaugą pagal atitinkamas taikytinas taisykles. Tuo tikslu jie neatskleidžia pagal šį reglamentą gautos informacijos, kuriai taikoma pareiga saugoti profesinę paslaptį.

3.   1 ir 2 dalys neužkerta kelio skelbti statistinius duomenis ir ataskaitas, kuriose nėra informacijos, leidžiančios identifikuoti konkrečias įmones ar įmonių asociacijas.

4.   Bet kokios pagal šį reglamentą perduotos informacijos atskleidimas negali daryti poveikio esminiams valstybių narių saugumo interesams.

6 SKYRIUS

RYSYS SU KITAIS AKTAIS

44 straipsnis

Ryšys su kitais aktais

1.   Šiuo reglamentu nedaromas poveikis SESV 101, 102, 106, 107 ir 108 straipsnių, Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2003 (23) ir Reglamento (EB) Nr. 139/2004 taikymui.

2.   Šiuo reglamentu nedaromas poveikis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 (24) taikymui.

3.   Šiuo reglamentu nedaromas poveikis Reglamento (ES) 2019/452 taikymui.

4.   Šiuo reglamentu nedaromas poveikis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/1031 (25) taikymui.

5.   Šiam reglamentui teikiama pirmenybė Reglamento (ES) 2016/1035 atžvilgiu, kol tas reglamentas bus pradėtas taikyti pagal jo 18 straipsnį. Jeigu po tos datos užsienio subsidijai taikomas ir Reglamentas (ES) 2016/1035, ir šis reglamentas, pirmenybė teikiama Reglamentui (ES) 2016/1035. Tačiau šio reglamento nuostatoms, taikomoms viešiesiems pirkimams ir koncentracijoms, teikiama pirmenybė Reglamento (ES) 2016/1035 atžvilgiu.

6.   Šiam reglamentui teikiama pirmenybė Reglamento (EEB) Nr. 4057/86 atžvilgiu.

7.   Šiuo reglamentu nedaromas poveikis Reglamento (ES) 2019/712 taikymui. Šio reglamento 20 straipsnyje apibrėžtoms koncentracijoms, kuriose dalyvauja oro vežėjai, taikomos šio reglamento 3 skyriaus nuostatos. Viešųjų pirkimų procedūroms, kuriose dalyvauja oro vežėjai, taikomos šio reglamento 4 skyriaus nuostatos.

8.   Šis reglamentas aiškinamas laikantis direktyvų 2009/81/EB, 2014/23/ES, 2014/24/ES bei 2014/25/ES ir Tarybos direktyvų 89/665/EEB (26) bei 92/13/EEB (27).

9.   Šiuo reglamentu neužkertamas kelias Sąjungai naudotis savo teisėmis arba vykdyti savo pareigas pagal tarptautinius susitarimus. Tyrimas pagal šį reglamentą nėra atliekamas ir priemonės nėra taikomos arba jų nėra laikomasi, jeigu toks tyrimas ar priemonės prieštarautų Sąjungos pareigoms pagal kokius nors jos pasirašytus susijusius tarptautinius susitarimus. Visų pirma pagal šį reglamentą nesiimama jokių veiksmų, kurie prilygtų konkrečiam veiksmui prieš subsidiją, kaip tai suprantama Sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių 32 straipsnio 1 dalyje, suteiktą trečiosios valstybės, kuri yra Pasaulio prekybos organizacijos narė.

7 SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

45 straipsnis

Peržiūra Teisingumo Teisme

Pagal SESV 261 straipsnį Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turi neribotą jurisdikciją peržiūrėti sprendimus, kuriais Komisija yra skyrusi vienkartines ar periodines baudas. Jis gali panaikinti, sumažinti arba padidinti paskirtą vienkartinę ar periodinę baudą.

46 straipsnis

Gairės

1.   Komisija ne vėliau kaip 2026 m. sausio 12 d. paskelbia ir vėliau reguliariai atnaujina gaires dėl:

| a) | kriterijų, pagal kuriuos nustatoma, ar yra iškraipymas pagal 4 straipsnio 1 dalį, taikymo; |
| --- | --- |

a)

kriterijų, pagal kuriuos nustatoma, ar yra iškraipymas pagal 4 straipsnio 1 dalį, taikymo;

| b) | pusiausvyros tyrimo taikymo pagal 6 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

pusiausvyros tyrimo taikymo pagal 6 straipsnį;

| c) | savo įgaliojimų prašyti iš anksto pranešti apie bet kokią koncentraciją pagal 21 straipsnio 5 dalį arba apie užsienio finansinius įnašus, kuriuos ekonominės veiklos vykdytojas gavo vykdant viešųjų pirkimų procedūrą, kaip nustatyta 29 straipsnio 8 dalyje, taikymo, ir |
| --- | --- |

c)

savo įgaliojimų prašyti iš anksto pranešti apie bet kokią koncentraciją pagal 21 straipsnio 5 dalį arba apie užsienio finansinius įnašus, kuriuos ekonominės veiklos vykdytojas gavo vykdant viešųjų pirkimų procedūrą, kaip nustatyta 29 straipsnio 8 dalyje, taikymo, ir

| d) | viešųjų pirkimų procedūros iškraipymo vertinimo pagal 27 straipsnį. |
| --- | --- |

d)

viešųjų pirkimų procedūros iškraipymo vertinimo pagal 27 straipsnį.

2.   Prieš paskelbdama 1 dalyje nurodytas gaires, Komisija tinkamai konsultuojasi su suinteresuotaisiais subjektais ir valstybėmis narėmis. Gairės grindžiamos šio reglamento įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo metu įgyta patirtimi.

47 straipsnis

Įgyvendinimo aktai

1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus dėl:

| a) | pagal 21 straipsnį teikiamų pranešimų apie koncentracijas formos, turinio ir procedūrinės tvarkos, įskaitant galimą supaprastintą procedūrą, kuo labiau atsižvelgiant į tikslą sumažinti pranešančiosioms šalims tenkančią administracinę naštą pagal šio reglamento 21 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 139/2004 4 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

pagal 21 straipsnį teikiamų pranešimų apie koncentracijas formos, turinio ir procedūrinės tvarkos, įskaitant galimą supaprastintą procedūrą, kuo labiau atsižvelgiant į tikslą sumažinti pranešančiosioms šalims tenkančią administracinę naštą pagal šio reglamento 21 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 139/2004 4 straipsnį;

| b) | pagal 29 straipsnį teikiamų pranešimų apie vykdant viešųjų pirkimų procedūras gautus užsienio finansinius įnašus ir deklaracijos, kad negauta užsienio finansinių įnašų, formos, turinio ir procedūrinės tvarkos, įskaitant galimą supaprastintą procedūrą; |
| --- | --- |

b)

pagal 29 straipsnį teikiamų pranešimų apie vykdant viešųjų pirkimų procedūras gautus užsienio finansinius įnašus ir deklaracijos, kad negauta užsienio finansinių įnašų, formos, turinio ir procedūrinės tvarkos, įskaitant galimą supaprastintą procedūrą;

| c) | pagal 13 straipsnio 7 dalį, 14 straipsnio 2 dalies c punktą ir 15 straipsnį teikiamų žodinių pareiškimų procedūrinės tvarkos; |
| --- | --- |

c)

pagal 13 straipsnio 7 dalį, 14 straipsnio 2 dalies c punktą ir 15 straipsnį teikiamų žodinių pareiškimų procedūrinės tvarkos;

| d) | informacijos atskleidimo pagal 42 straipsnį ir profesinės paslapties pagal 43 straipsnį taikymo tvarkos; |
| --- | --- |

d)

informacijos atskleidimo pagal 42 straipsnį ir profesinės paslapties pagal 43 straipsnį taikymo tvarkos;

| e) | skaidrumo reikalavimų formos, turinio ir procedūrinės tvarkos; |
| --- | --- |

e)

skaidrumo reikalavimų formos, turinio ir procedūrinės tvarkos;

| f) | terminų skaičiavimo išsamių taisyklių; |
| --- | --- |

f)

terminų skaičiavimo išsamių taisyklių;

| g) | pasiūlymų prisiimti įsipareigojimus pagal 25 ir 31 straipsnius procedūrinės tvarkos ir terminų; |
| --- | --- |

g)

pasiūlymų prisiimti įsipareigojimus pagal 25 ir 31 straipsnius procedūrinės tvarkos ir terminų;

| h) | išsamių 29–32 straipsniuose nurodytų procedūrinių etapų taisyklių, susijusių su viešųjų pirkimų procedūrų tyrimais. |
| --- | --- |

h)

išsamių 29–32 straipsniuose nurodytų procedūrinių etapų taisyklių, susijusių su viešųjų pirkimų procedūrų tyrimais.

2.   1 dalyje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami laikantis 48 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

3.   Prieš priimdama bet kokias priemones pagal 1 dalį, Komisija viešai paskelbia jų projektus ir prašo per nustatytą laikotarpį pateikti pastabas. Tą laikotarpį nustato Komisija ir jis negali būti trumpesnis nei keturios savaitės.

4.   Pirmieji 1 dalyje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami ne vėliau kaip 2023 m. liepos 12 d.

48 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

49 straipsnis

Deleguotieji aktai

1.   Komisijai pagal 50 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotąjį aktą siekiant prireikus iš dalies pakeisti 20 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytą pranešimo apie koncentracijas ribinę vertę, ją padidinant arba sumažinant ne daugiau kaip 20 %, po to, kai Komisija:

| a) | įvertina tą ribinę vertę atsižvelgdama į šio reglamento įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo metu įgytą patirtį, ir |
| --- | --- |

a)

įvertina tą ribinę vertę atsižvelgdama į šio reglamento įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo metu įgytą patirtį, ir

| b) | nustato, kad būtina iš dalies pakeisti tą ribinę vertę siekiant:


  i) | užtikrinti, kad 3 skyriuje nustatytos pranešimo procedūros leistų tiksliau nustatyti vidaus rinkos iškraipymą sukeliančias užsienio subsidijas; |
| --- | --- | --- |

b)

nustato, kad būtina iš dalies pakeisti tą ribinę vertę siekiant:

i)

užtikrinti, kad 3 skyriuje nustatytos pranešimo procedūros leistų tiksliau nustatyti vidaus rinkos iškraipymą sukeliančias užsienio subsidijas;

| ii) | užtikrinti pagrįstą administracinę naštą Komisijai bei atitinkamoms įmonėms, ir |
| --- | --- |

ii)

užtikrinti pagrįstą administracinę naštą Komisijai bei atitinkamoms įmonėms, ir

| iii) | didinti šio reglamento taikymo veiksmingumą. |
| --- | --- |

iii)

didinti šio reglamento taikymo veiksmingumą.

2.   Siekdama įvertinti, ar būtina iš dalies pakeisti pranešimų ribinę vertę pagal 1 dalį, Komisija atlieka vertinimą, apimantį apibrėžtą laikotarpį, kuris negali būti trumpesnis nei dveji metai, visų pirma remdamasi šiais objektyviais kriterijais:

| a) | pranešimų pagal 21 straipsnio 1 dalį, dėl kurių Komisija užbaigė preliminarią peržiūrą pagal 10 straipsnio 4 dalį arba priėmė neprieštaravimo sprendimą pagal 25 straipsnio 3 dalies b punktą, dalimi; |
| --- | --- |

a)

pranešimų pagal 21 straipsnio 1 dalį, dėl kurių Komisija užbaigė preliminarią peržiūrą pagal 10 straipsnio 4 dalį arba priėmė neprieštaravimo sprendimą pagal 25 straipsnio 3 dalies b punktą, dalimi;

| b) | pranešimų pagal 21 straipsnio 1 dalį, dėl kurių Komisija priėmė sprendimą, kuriuo draudžiama koncentracija, kaip nustatyta 25 straipsnio 3 dalies c punkte, arba sprendimą dėl įsipareigojimų pagal 25 straipsnio 3 dalies a punktą, dalimi; |
| --- | --- |

b)

pranešimų pagal 21 straipsnio 1 dalį, dėl kurių Komisija priėmė sprendimą, kuriuo draudžiama koncentracija, kaip nustatyta 25 straipsnio 3 dalies c punkte, arba sprendimą dėl įsipareigojimų pagal 25 straipsnio 3 dalies a punktą, dalimi;

| c) | pranešimų pagal 21 straipsnio 5 dalį, dėl kurių Komisija priėmė sprendimą, kuriuo draudžiama koncentracija, kaip nustatyta 25 straipsnio 3 dalies c punkte, arba sprendimą dėl įsipareigojimų pagal 25 straipsnio 3 dalies a punktą, dalimi; |
| --- | --- |

c)

pranešimų pagal 21 straipsnio 5 dalį, dėl kurių Komisija priėmė sprendimą, kuriuo draudžiama koncentracija, kaip nustatyta 25 straipsnio 3 dalies c punkte, arba sprendimą dėl įsipareigojimų pagal 25 straipsnio 3 dalies a punktą, dalimi;

| d) | pagal 9 straipsnį atliekamų ex officio peržiūrų, susijusių su koncentracijomis, kurios nebuvo koncentracijos, apie kurias reikia pranešti, kaip tai suprantama 20 straipsnyje, dėl kurių buvo priimtas sprendimas dėl kompensacinių priemonių pagal 11 straipsnio 2 dalį arba sprendimas dėl įsipareigojimų pagal 11 straipsnio 3 dalį, dalimi; |
| --- | --- |

d)

pagal 9 straipsnį atliekamų ex officio peržiūrų, susijusių su koncentracijomis, kurios nebuvo koncentracijos, apie kurias reikia pranešti, kaip tai suprantama 20 straipsnyje, dėl kurių buvo priimtas sprendimas dėl kompensacinių priemonių pagal 11 straipsnio 2 dalį arba sprendimas dėl įsipareigojimų pagal 11 straipsnio 3 dalį, dalimi;

| e) | 20 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytos ribinės vertės ir tą ribinę vertę viršijančios vidutinės bendros apyvartos palyginimu tais atvejais, kai buvo priimtas sprendimas, kuriuo draudžiama koncentracija, kaip nustatyta 25 straipsnio 3 dalies c punkte, arba sprendimas dėl įsipareigojimų pagal 25 straipsnio 3 dalies a punktą; |
| --- | --- |

e)

20 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytos ribinės vertės ir tą ribinę vertę viršijančios vidutinės bendros apyvartos palyginimu tais atvejais, kai buvo priimtas sprendimas, kuriuo draudžiama koncentracija, kaip nustatyta 25 straipsnio 3 dalies c punkte, arba sprendimas dėl įsipareigojimų pagal 25 straipsnio 3 dalies a punktą;

| f) | pranešimų pagal 21 straipsnio 1 dalį skaičiumi ir to skaičiaus kaita. |
| --- | --- |

f)

pranešimų pagal 21 straipsnio 1 dalį skaičiumi ir to skaičiaus kaita.

3.   Siekiant padidinti 20 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytas ribines vertes, šio straipsnio 2 dalyje nurodytu vertinimu įrodoma, kad:

| a) | didelė dalis sprendimų, kuriais draudžiama koncentracija, kaip nustatyta 25 straipsnio 3 dalies c punkte, arba sprendimų dėl įsipareigojimų pagal 25 straipsnio 3 dalies a punktą buvo susiję su atvejais, kai 20 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytą ribinę vertę viršijanti bendra apyvarta buvo gerokai didesnė už tą ribinę vertę, arba |
| --- | --- |

a)

didelė dalis sprendimų, kuriais draudžiama koncentracija, kaip nustatyta 25 straipsnio 3 dalies c punkte, arba sprendimų dėl įsipareigojimų pagal 25 straipsnio 3 dalies a punktą buvo susiję su atvejais, kai 20 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytą ribinę vertę viršijanti bendra apyvarta buvo gerokai didesnė už tą ribinę vertę, arba

| b) | didelės dalies pranešimų pagal 21 straipsnio 1 dalį atžvilgiu Komisija užbaigė preliminarią peržiūrą pagal 10 straipsnio 4 dalį arba priėmė neprieštaravimo sprendimą pagal 25 straipsnio 3 dalies b punktą. |
| --- | --- |

b)

didelės dalies pranešimų pagal 21 straipsnio 1 dalį atžvilgiu Komisija užbaigė preliminarią peržiūrą pagal 10 straipsnio 4 dalį arba priėmė neprieštaravimo sprendimą pagal 25 straipsnio 3 dalies b punktą.

4.   Siekiant sumažinti 20 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytas ribines vertes, šio straipsnio 2 dalyje nurodytu vertinimu įrodoma, kad:

| a) | didelės dalies pranešimų pagal 21 straipsnio 5 dalį atžvilgiu Komisija priėmė sprendimą, kuriuo draudžiama koncentracija, kaip nustatyta 25 straipsnio 3 dalies c punkte, arba sprendimą dėl įsipareigojimų pagal 25 straipsnio 3 dalies a punktą, arba |
| --- | --- |

a)

didelės dalies pranešimų pagal 21 straipsnio 5 dalį atžvilgiu Komisija priėmė sprendimą, kuriuo draudžiama koncentracija, kaip nustatyta 25 straipsnio 3 dalies c punkte, arba sprendimą dėl įsipareigojimų pagal 25 straipsnio 3 dalies a punktą, arba

| b) | didelės dalies užsienio subsidijų ex officio peržiūrų, susijusių su koncentracijomis, kurios nebuvo koncentracijos, apie kurias reikia pranešti, kaip tai suprantama 20 straipsnyje, atžvilgiu Komisija priėmė sprendimą dėl kompensacinių priemonių pagal 11 straipsnio 2 dalį arba sprendimą dėl įsipareigojimų pagal 11 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

b)

didelės dalies užsienio subsidijų ex officio peržiūrų, susijusių su koncentracijomis, kurios nebuvo koncentracijos, apie kurias reikia pranešti, kaip tai suprantama 20 straipsnyje, atžvilgiu Komisija priėmė sprendimą dėl kompensacinių priemonių pagal 11 straipsnio 2 dalį arba sprendimą dėl įsipareigojimų pagal 11 straipsnio 3 dalį.

5.   Komisijai pagal 50 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotąjį aktą siekiant prireikus iš dalies pakeisti 28 straipsnio 1 dalies a punkte ir 28 straipsnio 2 dalyje nustatytas pranešimų apie viešuosius pirkimus ribines vertes, jas padidinant arba sumažinant ne daugiau kaip 20 %, po to, kai Komisija:

| a) | įvertina tas ribines vertes atsižvelgdama į šio reglamento įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo metu įgytą patirtį, ir |
| --- | --- |

a)

įvertina tas ribines vertes atsižvelgdama į šio reglamento įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo metu įgytą patirtį, ir

| b) | nustato, kad būtina iš dalies pakeisti tas ribines vertes siekiant:


  i) | užtikrinti, kad 4 skyriuje nustatytos pranešimo procedūros leistų tiksliau nustatyti vidaus rinką iškraipančias užsienio subsidijas; |
| --- | --- | --- |

b)

nustato, kad būtina iš dalies pakeisti tas ribines vertes siekiant:

i)

užtikrinti, kad 4 skyriuje nustatytos pranešimo procedūros leistų tiksliau nustatyti vidaus rinką iškraipančias užsienio subsidijas;

| ii) | užtikrinti pagrįstą administracinę naštą Komisijai bei atitinkamiems ekonominės veiklos vykdytojams, ir |
| --- | --- |

ii)

užtikrinti pagrįstą administracinę naštą Komisijai bei atitinkamiems ekonominės veiklos vykdytojams, ir

| iii) | didinti šio reglamento taikymo veiksmingumą. |
| --- | --- |

iii)

didinti šio reglamento taikymo veiksmingumą.

6.   Siekdama įvertinti, ar būtina iš dalies pakeisti pranešimų ribinę vertę pagal 5 dalį, Komisija atlieka vertinimą, apimantį apibrėžtą laikotarpį, kuris negali būti trumpesnis nei dveji metai, visų pirma remdamasi šiais objektyviais kriterijais:

| a) | pranešimų pagal 29 straipsnio 1 dalį, dėl kurių Komisija užbaigė preliminarią peržiūrą pagal 10 straipsnio 4 dalį arba priėmė neprieštaravimo sprendimą pagal 31 straipsnio 3 dalį, dalimi; |
| --- | --- |

a)

pranešimų pagal 29 straipsnio 1 dalį, dėl kurių Komisija užbaigė preliminarią peržiūrą pagal 10 straipsnio 4 dalį arba priėmė neprieštaravimo sprendimą pagal 31 straipsnio 3 dalį, dalimi;

| b) | pranešimų pagal 29 straipsnio 1 dalį, dėl kurių Komisija priėmė sprendimą, kuriuo draudžiama skirti sutartį, kaip nustatyta 31 straipsnio 2 dalyje, arba sprendimą dėl įsipareigojimų pagal 31 straipsnio 1 dalį, dalimi; |
| --- | --- |

b)

pranešimų pagal 29 straipsnio 1 dalį, dėl kurių Komisija priėmė sprendimą, kuriuo draudžiama skirti sutartį, kaip nustatyta 31 straipsnio 2 dalyje, arba sprendimą dėl įsipareigojimų pagal 31 straipsnio 1 dalį, dalimi;

| c) | pranešimų pagal 29 straipsnio 8 dalį, dėl kurių Komisija priėmė sprendimą, kuriuo draudžiama skirti sutartį, kaip nustatyta 31 straipsnio 2 dalyje, arba sprendimą dėl įsipareigojimų pagal 31 straipsnio 1 dalį, dalimi; |
| --- | --- |

c)

pranešimų pagal 29 straipsnio 8 dalį, dėl kurių Komisija priėmė sprendimą, kuriuo draudžiama skirti sutartį, kaip nustatyta 31 straipsnio 2 dalyje, arba sprendimą dėl įsipareigojimų pagal 31 straipsnio 1 dalį, dalimi;

| d) | sprendimų dėl kompensacinių priemonių pagal 11 straipsnio 2 dalį ir sprendimų dėl įsipareigojimų pagal 11 straipsnio 3 dalį, atlikus pagal 9 straipsnį ex officio peržiūrą, susijusią su vykdant viešųjų pirkimų procedūrą gautu užsienio finansiniu įnašu, apie kurį nereikėjo pranešti, kaip tai suprantama 28 straipsnio 1 dalyje, arba kuriam taikoma 30 straipsnio 4 dalis, skaičiumi, palyginti su bendru tokių ex officio peržiūrų skaičiumi; |
| --- | --- |

d)

sprendimų dėl kompensacinių priemonių pagal 11 straipsnio 2 dalį ir sprendimų dėl įsipareigojimų pagal 11 straipsnio 3 dalį, atlikus pagal 9 straipsnį ex officio peržiūrą, susijusią su vykdant viešųjų pirkimų procedūrą gautu užsienio finansiniu įnašu, apie kurį nereikėjo pranešti, kaip tai suprantama 28 straipsnio 1 dalyje, arba kuriam taikoma 30 straipsnio 4 dalis, skaičiumi, palyginti su bendru tokių ex officio peržiūrų skaičiumi;

| e) | 28 straipsnio 1 dalies a punkte ir 28 straipsnio 2 dalyje nustatytų atitinkamų ribinių verčių ir vidutinės numatomos sutarčių vertės arba atitinkamą ribinę vertę viršijančios vidutinės pirkimo dalių vertės palyginimu tais atvejais, kai buvo priimtas sprendimas, kuriuo draudžiama skirti sutartį, kaip nustatyta 31 straipsnio 2 dalyje, arba sprendimas dėl įsipareigojimų pagal 31 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

e)

28 straipsnio 1 dalies a punkte ir 28 straipsnio 2 dalyje nustatytų atitinkamų ribinių verčių ir vidutinės numatomos sutarčių vertės arba atitinkamą ribinę vertę viršijančios vidutinės pirkimo dalių vertės palyginimu tais atvejais, kai buvo priimtas sprendimas, kuriuo draudžiama skirti sutartį, kaip nustatyta 31 straipsnio 2 dalyje, arba sprendimas dėl įsipareigojimų pagal 31 straipsnio 1 dalį;

| f) | pranešimų pagal 29 straipsnio 1 dalį skaičiumi ir to skaičiaus kaita. |
| --- | --- |

f)

pranešimų pagal 29 straipsnio 1 dalį skaičiumi ir to skaičiaus kaita.

7.   Siekiant padidinti pranešimų ribines vertes, 6 dalyje nurodytu vertinimu įrodoma, kad:

| a) | didelė dalis sprendimų, kuriais draudžiama skirti sutartį, kaip nustatyta 31 straipsnio 2 dalyje, ir sprendimų dėl įsipareigojimų pagal 31 straipsnio 1 dalį buvo susiję su atvejais, kai 28 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą ribinę vertę viršijanti numatoma sutarčių vertė arba 28 straipsnio 2 dalyje nurodytą ribinę vertę viršijanti pirkimo dalių vertė buvo gerokai didesnė už atitinkamas 28 straipsnio 1 dalies a punkte ir 28 straipsnio 2 dalyje nustatytas ribines vertes, arba |
| --- | --- |

a)

didelė dalis sprendimų, kuriais draudžiama skirti sutartį, kaip nustatyta 31 straipsnio 2 dalyje, ir sprendimų dėl įsipareigojimų pagal 31 straipsnio 1 dalį buvo susiję su atvejais, kai 28 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą ribinę vertę viršijanti numatoma sutarčių vertė arba 28 straipsnio 2 dalyje nurodytą ribinę vertę viršijanti pirkimo dalių vertė buvo gerokai didesnė už atitinkamas 28 straipsnio 1 dalies a punkte ir 28 straipsnio 2 dalyje nustatytas ribines vertes, arba

| b) | didelės dalies pranešimų pagal 29 straipsnio 1 dalį atžvilgiu Komisija užbaigė preliminarią peržiūrą pagal 10 straipsnio 4 dalį arba priėmė neprieštaravimo sprendimą pagal 31 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

b)

didelės dalies pranešimų pagal 29 straipsnio 1 dalį atžvilgiu Komisija užbaigė preliminarią peržiūrą pagal 10 straipsnio 4 dalį arba priėmė neprieštaravimo sprendimą pagal 31 straipsnio 3 dalį.

8.   Siekiant sumažinti ribines vertes, 6 dalyje nurodytu vertinimu įrodoma, kad:

| a) | didelės dalies pranešimų pagal 29 straipsnio 8 dalį atžvilgiu Komisija priėmė sprendimą dėl įsipareigojimų pagal 31 straipsnio 1 dalį arba sprendimą, kuriuo draudžiama skirti sutartį, kaip nustatyta 31 straipsnio 2 dalyje, arba |
| --- | --- |

a)

didelės dalies pranešimų pagal 29 straipsnio 8 dalį atžvilgiu Komisija priėmė sprendimą dėl įsipareigojimų pagal 31 straipsnio 1 dalį arba sprendimą, kuriuo draudžiama skirti sutartį, kaip nustatyta 31 straipsnio 2 dalyje, arba

| b) | didelės dalies užsienio subsidijų ex officio peržiūrų, susijusių su vykdant viešųjų pirkimų procedūrą gautais užsienio finansiniais įnašais, apie kuriuos nereikėjo pranešti, kaip tai suprantama 28 straipsnio 1 dalyje, arba kuriems taikoma 30 straipsnio 4 dalis, atžvilgiu Komisija priėmė sprendimą dėl kompensacinių priemonių pagal 11 straipsnio 2 dalį arba sprendimą dėl įsipareigojimų pagal 11 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

b)

didelės dalies užsienio subsidijų ex officio peržiūrų, susijusių su vykdant viešųjų pirkimų procedūrą gautais užsienio finansiniais įnašais, apie kuriuos nereikėjo pranešti, kaip tai suprantama 28 straipsnio 1 dalyje, arba kuriems taikoma 30 straipsnio 4 dalis, atžvilgiu Komisija priėmė sprendimą dėl kompensacinių priemonių pagal 11 straipsnio 2 dalį arba sprendimą dėl įsipareigojimų pagal 11 straipsnio 3 dalį.

9.   Komisijai pagal 50 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus siekiant sutrumpinti preliminarios peržiūros ir išsamių tyrimų terminus, nustatytus 25 straipsnio 2 ir 4 dalyse dėl koncentracijų, apie kurias pranešta, ir 30 straipsnio 2, 5 ir 6 dalyse dėl vykdant viešųjų pirkimų procedūras gautų finansinių įnašų, apie kuriuos pranešta. Komisija gali priimti tokius deleguotuosius aktus, kuriais sutrumpinami 25 straipsnio 2 ir 4 dalyse bei 30 straipsnio 2, 5 ir 6 dalyse nustatyti terminai, jei jos praktika taikant šį reglamentą rodo, kad Komisijos vertinimas gali būti atliktas per trumpesnį laiką.

50 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   49 straipsnio 1 ir 5 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2025 m. sausio 12 d.

3.   49 straipsnio 9 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2025 m. sausio 12 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

4.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 49 straipsnio 1, 5 ir 9 dalyse nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

5.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

6.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

7.   Pagal 49 straipsnio 1, 5 ir 9 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

51 straipsnis

Atskiri deleguotieji aktai dėl skirtingų deleguotųjų įgaliojimų

Komisija priima atskirą deleguotąjį aktą dėl kiekvieno pagal šį reglamentą jai suteikto deleguotojo įgaliojimo.

52 straipsnis

Ataskaitų teikimas ir peržiūra

1.   Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia metinę ataskaitą dėl šio reglamento taikymo ir įgyvendinimo.

2.   Komisija ne vėliau kaip 2026 m. liepos 13 d. ir vėliau kas trejus metus peržiūri šio reglamento įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo praktiką, visų pirma dėl 4, 5, 6 ir 9 straipsnių taikymo bei dėl 20 straipsnio 3 dalyje ir 28 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų pranešimo ribinių verčių taikymo, ir pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, prie kurios, jei Komisija mano, kad tai tikslinga, pridedami atitinkami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Atlikdama peržiūrą, Komisija praneša apie tarptautinių santykių pokyčius, susijusius su trečiųjų valstybių subsidijų kontrolės sistemomis.

3.   Kai Komisija mano, kad tikslinga ataskaitą sujungti su atitinkamais pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, tokie pasiūlymai gali apimti:

| a) | 20 ir 28 straipsniuose nustatytų pranešimų ribinių verčių dalinį pakeitimą; |
| --- | --- |

a)

20 ir 28 straipsniuose nustatytų pranešimų ribinių verčių dalinį pakeitimą;

| b) | tam tikrų kategorijų atitinkamų įmonių atleidimą nuo pareigos pranešti pagal 21 ir 29 straipsnius, ypač tais atvejais, kai Komisijos praktika leidžia nustatyti ekonominę veiklą, kurią vykdant užsienio subsidijos greičiausiai neiškraipys vidaus rinkos; |
| --- | --- |

b)

tam tikrų kategorijų atitinkamų įmonių atleidimą nuo pareigos pranešti pagal 21 ir 29 straipsnius, ypač tais atvejais, kai Komisijos praktika leidžia nustatyti ekonominę veiklą, kurią vykdant užsienio subsidijos greičiausiai neiškraipys vidaus rinkos;

| c) | pranešimų apie tam tikrus ekonomikos sektorius konkrečių ribinių verčių arba skirtingų įvairių tipų viešojo pirkimo sutarčių ribinių verčių nustatymą, ypač tais atvejais, kai Komisijos praktika leidžia nustatyti ekonominę veiklą, kurią vykdant labiau tikėtina, kad užsienio subsidijos iškraipys vidaus rinką, be kita ko, kiek tai susiję su strateginiais sektoriais ir ypatingos svarbos infrastruktūra; |
| --- | --- |

c)

pranešimų apie tam tikrus ekonomikos sektorius konkrečių ribinių verčių arba skirtingų įvairių tipų viešojo pirkimo sutarčių ribinių verčių nustatymą, ypač tais atvejais, kai Komisijos praktika leidžia nustatyti ekonominę veiklą, kurią vykdant labiau tikėtina, kad užsienio subsidijos iškraipys vidaus rinką, be kita ko, kiek tai susiję su strateginiais sektoriais ir ypatingos svarbos infrastruktūra;

| d) | 25 ir 30 straipsniuose nustatytų peržiūros ir išsamių tyrimų terminų dalinį pakeitimą; |
| --- | --- |

d)

25 ir 30 straipsniuose nustatytų peržiūros ir išsamių tyrimų terminų dalinį pakeitimą;

| e) | šio reglamento panaikinimą, jei Komisija mano, kad dėl daugiašalių taisyklių, kuriomis siekiama spręsti vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų problemą, šis reglamentas tapo visiškai nereikalingas. |
| --- | --- |

e)

šio reglamento panaikinimą, jei Komisija mano, kad dėl daugiašalių taisyklių, kuriomis siekiama spręsti vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų problemą, šis reglamentas tapo visiškai nereikalingas.

53 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Šis reglamentas taikomas užsienio subsidijoms, suteiktoms per penkerius metus iki 2023 m. liepos 12 d., jei tokios užsienio subsidijos iškraipo vidaus rinką po 2023 m. liepos 12 d.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, šis reglamentas taikomas užsienio finansiniams įnašams, suteiktiems per trejus metus iki 2023 m. liepos 12 d., jei tokie užsienio finansiniai įnašai buvo suteikti įmonei, pagal šį reglamentą pranešančiai apie koncentraciją arba apie vykdant viešųjų pirkimų procedūrą gautus finansinius įnašus.

3.   Šis reglamentas netaikomas koncentracijoms, dėl kurių susitarimas buvo sudarytas, viešas konkursas buvo paskelbtas arba kontrolinis akcijų paketas buvo įgytas anksčiau nei 2023 m. liepos 12 d.

4.   Šis reglamentas netaikomas anksčiau nei 2023 m. liepos 12 d. skirtoms viešųjų pirkimų sutartims arba pradėtoms procedūroms.

54 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymo pradžios data

1.   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   Jis taikomas nuo 2023 m. liepos 12 d.

3.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 2 dalies, 47 ir 48 straipsniai taikomi nuo 2023 m. sausio 11 d., o 14 straipsnio 5, 6 ir 7 dalys taikomos nuo 2024 m. sausio 12 d.

4.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 2 dalies, 21 ir 29 straipsniai taikomi nuo 2023 m. spalio 12 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2022 m. gruodžio 14 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BEK

---

(1)  
  OL C 105, 2022 3 4, p. 87.

1

(2)  
  2022 m. lapkričio 10 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. lapkričio 28 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/452, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo sistema (OL L 79 I, 2019 3 21, p. 1).

3

(4)  
  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1).

4

de minimis

(5)  
  2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (OL L 24, 2004 1 29, p. 1).

5

(6)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).

6

(7)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

7

(8)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

8

(9)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičianti direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (OL L 216, 2009 8 20, p. 76).

9

(10)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

10

(11)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

11

(12)  Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių susitarimas dėl įslaptintos informacijos, kuria keičiamasi Europos Sąjungos interesais, apsaugos (OL C 202, 2011 7 8, p. 13).

12

(13)  
  2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/443 dėl saugumo Komisijoje (OL L 72, 2015 3 17, p. 41).

13

(14)  
  2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/444 dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 72, 2015 3 17, p. 53).

14

(15)  
  1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4057/86 dėl nesąžiningos kainų nustatymo veiklos jūrų transporte (OL L 378, 1986 12 31, p. 14).

15

(16)  
  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1035 dėl apsaugos nuo žalingo laivų įkainojimo (OL L 176, 2016 6 30, p. 1).

16

(17)  
  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/712 dėl konkurencijos oro transporto sektoriuje apsaugos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 868/2004 (OL L 123, 2019 5 10, p. 4).

17

(18)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

18

(19)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

19

(20)  
  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (ES) 2015/1589, nustatantį išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

20

(21)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB (OL L 182, 2013 6 29, p. 19).

21

(22)  
  1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyva 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 372, 1986 12 31, p. 1).

22

(23)  
  2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (OL L 1, 2003 1 4, p. 1).

23

(24)  
  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 55).

24

(25)  
  2022 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/1031 dėl trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas ir procedūrų, kuriomis remiamos derybos dėl Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, prekių ir paslaugų patekimo į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkas (Tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė (TVPP)) (OL L 173, 2022 6 30, p. 1).

25

(26)  
  1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 89/665/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su peržiūros procedūrų taikymu sudarant viešojo prekių pirkimo ir viešojo darbų pirkimo sutartis, derinimo (OL L 395, 1989 12 30, p. 33).

26

(27)  
  1992 m. vasario 25 d. Tarybos direktyva 92/13/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių Bendrijos taisyklių taikymą viešųjų pirkimų tvarkai vandens, energetikos, transporto ir telekomunikacijų sektoriuose, suderinimo (OL L 76, 1992 3 23, p. 14).

27

---

Dėl šio akto buvo padaryti trys pareiškimai, ir juos galima rasti OL C 491, 2022 m. gruodžio 23 d.

---

DIREKTYVOS

| 2022 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/46

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA (ES) 2022/2561

2022 m. gruodžio 14 d.

dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo (kodifikuota redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/59/EB (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (4). Dėl aiškumo ir racionalumo ta direktyva turėtų būti kodifikuota; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/59/EB (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (4). Dėl aiškumo ir racionalumo ta direktyva turėtų būti kodifikuota;

| (2) | 2011 m. kovo 28 d. baltojoje knygoje „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ Komisija išdėstė visiškai saugaus eismo vizijos siekį, pagal kurį Sąjunga turėtų siekti pozicijos, kad žūčių kelių eismo įvykiuose skaičius ne vėliau kaip 2050 m. taptų artimas nuliui; |
| --- | --- |

(2)

2011 m. kovo 28 d. baltojoje knygoje „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ Komisija išdėstė visiškai saugaus eismo vizijos siekį, pagal kurį Sąjunga turėtų siekti pozicijos, kad žūčių kelių eismo įvykiuose skaičius ne vėliau kaip 2050 m. taptų artimas nuliui;

| (3) | Komisija komunikate dėl 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos krypčių „Kuriama saugi Europos kelių eismo erdvė. 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys“ pasiūlė siekti tikslo ne vėliau kaip 2020 m. dar perpus sumažinti bendrą žūčių Sąjungos keliuose skaičių, pradedant nuo 2010 m. Šiam tikslui pasiekti Komisija nustatė septynis strateginius tikslus, įskaitant tikslą gerinti kelių eismo dalyvių švietimą bei mokymą ir pažeidžiamų kelių eismo dalyvių apsaugą; |
| --- | --- |

(3)

Komisija komunikate dėl 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos krypčių „Kuriama saugi Europos kelių eismo erdvė. 2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys“ pasiūlė siekti tikslo ne vėliau kaip 2020 m. dar perpus sumažinti bendrą žūčių Sąjungos keliuose skaičių, pradedant nuo 2010 m. Šiam tikslui pasiekti Komisija nustatė septynis strateginius tikslus, įskaitant tikslą gerinti kelių eismo dalyvių švietimą bei mokymą ir pažeidžiamų kelių eismo dalyvių apsaugą;

| (4) | 2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino privalomą tikslą ne vėliau kaip 2030 m. viduje visos ekonomikos mastu išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti ne mažiau kaip 40 %, palyginti su 1990 m. Šis išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslas padės pasiekti Paryžiaus susitarime, priimtame 2015 m. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (5), nustatytus ilgalaikius tikslus, ir prie to tikslo turėtų prisidėti visi ekonomikos sektoriai. Transporto sektorius turi laikytis visapusiško požiūrio, kad būtų skatinamas išmetamų teršalų kiekio mažinimas ir energijos vartojimo efektyvumas. Turėtų būti daroma pažanga pereinant prie mažataršio judumo, inter alia, atliekant mokslinius tyrimus ir diegiant turimas naujausias technologijas. Vairuotojai turi būti tinkamai apmokyti vairuoti kuo efektyviau; |
| --- | --- |

(4)

2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino privalomą tikslą ne vėliau kaip 2030 m. viduje visos ekonomikos mastu išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti ne mažiau kaip 40 %, palyginti su 1990 m. Šis išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslas padės pasiekti Paryžiaus susitarime, priimtame 2015 m. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (5), nustatytus ilgalaikius tikslus, ir prie to tikslo turėtų prisidėti visi ekonomikos sektoriai. Transporto sektorius turi laikytis visapusiško požiūrio, kad būtų skatinamas išmetamų teršalų kiekio mažinimas ir energijos vartojimo efektyvumas. Turėtų būti daroma pažanga pereinant prie mažataršio judumo, inter alia, atliekant mokslinius tyrimus ir diegiant turimas naujausias technologijas. Vairuotojai turi būti tinkamai apmokyti vairuoti kuo efektyviau;

| (5) | siekiant, kad vairuotojai galėtų laikytis reikalavimų, susijusių su kelių transporto rinka, Sąjungos taisyklės dėl kelių transporto priemonių vairuotojų minimalaus mokymo lygio turėtų būti taikomos visiems vairuotojams, nepaisant, ar jie transporto priemones vairuoja kaip savarankiškai dirbantys asmenys arba pastovų atlyginimą gaunantys darbuotojai, ar vykdo veiklą savo lėšomis arba samdos pagrindais ar už atlygį; |
| --- | --- |

(5)

siekiant, kad vairuotojai galėtų laikytis reikalavimų, susijusių su kelių transporto rinka, Sąjungos taisyklės dėl kelių transporto priemonių vairuotojų minimalaus mokymo lygio turėtų būti taikomos visiems vairuotojams, nepaisant, ar jie transporto priemones vairuoja kaip savarankiškai dirbantys asmenys arba pastovų atlyginimą gaunantys darbuotojai, ar vykdo veiklą savo lėšomis arba samdos pagrindais ar už atlygį;

| (6) | Sąjungos taisyklėmis dėl kelių transporto priemonių vairuotojų minimalaus mokymo lygio siekiama užtikrinti, kad įvertinus jo arba jos kvalifikaciją, vairuotojas atitiktų privalomus reikalavimus, suteikiančius galimybę vairuoti transporto priemones ir užsiimti šia veikla; |
| --- | --- |

(6)

Sąjungos taisyklėmis dėl kelių transporto priemonių vairuotojų minimalaus mokymo lygio siekiama užtikrinti, kad įvertinus jo arba jos kvalifikaciją, vairuotojas atitiktų privalomus reikalavimus, suteikiančius galimybę vairuoti transporto priemones ir užsiimti šia veikla;

| (7) | pirmiausia įpareigojimu turėti pradinę kvalifikaciją ir kelti kvalifikaciją siekiama gerinti kelių eismo saugumą ir vairuotojo saugą, įskaitant veiksmų, kurių vairuotojas imasi stovint transporto priemonei, metu. Be to, moderniškas vairuotojo profesijos pobūdis turėtų skatinti jaunų žmonių susidomėjimą šia profesija ir padėtų samdyti naujus vairuotojus, jeigu jų trūktų; |
| --- | --- |

(7)

pirmiausia įpareigojimu turėti pradinę kvalifikaciją ir kelti kvalifikaciją siekiama gerinti kelių eismo saugumą ir vairuotojo saugą, įskaitant veiksmų, kurių vairuotojas imasi stovint transporto priemonei, metu. Be to, moderniškas vairuotojo profesijos pobūdis turėtų skatinti jaunų žmonių susidomėjimą šia profesija ir padėtų samdyti naujus vairuotojus, jeigu jų trūktų;

| (8) | siekiant, kad nebūtų iškraipomos konkurencijos sąlygos, ši direktyva turėtų būti taikoma transporto priemonių vairavimui, kuriuo užsiima ir valstybių narių, ir trečiųjų valstybių piliečiai, kuriuos yra įdarbinusios arba naudoja valstybėje narėje įsisteigusios įmonės; |
| --- | --- |

(8)

siekiant, kad nebūtų iškraipomos konkurencijos sąlygos, ši direktyva turėtų būti taikoma transporto priemonių vairavimui, kuriuo užsiima ir valstybių narių, ir trečiųjų valstybių piliečiai, kuriuos yra įdarbinusios arba naudoja valstybėje narėje įsisteigusios įmonės;

| (9) | tikslinga, siekiant, kad būtų laikomasi Sąjungos teisės principų, jog transporto priemonių, naudojamų vežimui, kuris laikomas turinčiu nedidelės įtakos kelių eismo saugumui, arba jeigu šios direktyvos reikalavimai būtų pernelyg didelė ekonominė ar socialinė našta, vairuotojai turėtų būti atleisti nuo šios direktyvos taikymo; |
| --- | --- |

(9)

tikslinga, siekiant, kad būtų laikomasi Sąjungos teisės principų, jog transporto priemonių, naudojamų vežimui, kuris laikomas turinčiu nedidelės įtakos kelių eismo saugumui, arba jeigu šios direktyvos reikalavimai būtų pernelyg didelė ekonominė ar socialinė našta, vairuotojai turėtų būti atleisti nuo šios direktyvos taikymo;

| (10) | tam tikras išimtis reikia nustatyti situacijoms, kai vairavimas nėra pagrindinė vairuotojo veikla ir kai vairuotojui pareiga laikytis šios direktyvos reikalavimų būtų neproporcinga našta. Paprastai vairavimas nelaikomas pagrindine vairuotojo veikla, jeigu jis užima mažiau kaip 30 % slankiojo mėnesio darbo laiko; |
| --- | --- |

(10)

tam tikras išimtis reikia nustatyti situacijoms, kai vairavimas nėra pagrindinė vairuotojo veikla ir kai vairuotojui pareiga laikytis šios direktyvos reikalavimų būtų neproporcinga našta. Paprastai vairavimas nelaikomas pagrindine vairuotojo veikla, jeigu jis užima mažiau kaip 30 % slankiojo mėnesio darbo laiko;

| (11) | kai vairuojama nedažnai, vairavimas vyksta kaimo vietovėse ir kai vairavimą vykdo vairuotojai, pristatantys krovinius į savo įmonę, turėtų būti taikomos išimtys su sąlyga, kad vis tiek užtikrinamas kelių eismo saugumas. Dėl skirtingų Sąjungos kaimo vietovių geografinių, klimato ir gyventojų tankumo sąlygų valstybės narės turėtų galėti savo nuožiūra nustatyti, ar toks vairavimas gali būti laikomas nenuolatiniu ir ar tokia išimtis daro poveikį kelių eismo saugumui, pavyzdžiui, atsižvelgiant į kelių tipą, eismo apimtį arba tai, ar yra pažeidžiamų kelių eismo dalyvių; |
| --- | --- |

(11)

kai vairuojama nedažnai, vairavimas vyksta kaimo vietovėse ir kai vairavimą vykdo vairuotojai, pristatantys krovinius į savo įmonę, turėtų būti taikomos išimtys su sąlyga, kad vis tiek užtikrinamas kelių eismo saugumas. Dėl skirtingų Sąjungos kaimo vietovių geografinių, klimato ir gyventojų tankumo sąlygų valstybės narės turėtų galėti savo nuožiūra nustatyti, ar toks vairavimas gali būti laikomas nenuolatiniu ir ar tokia išimtis daro poveikį kelių eismo saugumui, pavyzdžiui, atsižvelgiant į kelių tipą, eismo apimtį arba tai, ar yra pažeidžiamų kelių eismo dalyvių;

| (12) | kadangi atstumai, kuriuos asmenys, dirbantys žemės ūkio, sodininkystės, miškų ūkio ir žuvininkystės sektoriuose, kuriems ši direktyva netaikoma, turi įveikti savo darbo metu, skiriasi visoje Sąjungoje, pačios valstybės narės turėtų savo nacionalinėje teisėje apibrėžti didžiausius leidžiamus atstumus, skaičiuojamus nuo įmonės, kuriai taikomos išimtys, buveinės; |
| --- | --- |

(12)

kadangi atstumai, kuriuos asmenys, dirbantys žemės ūkio, sodininkystės, miškų ūkio ir žuvininkystės sektoriuose, kuriems ši direktyva netaikoma, turi įveikti savo darbo metu, skiriasi visoje Sąjungoje, pačios valstybės narės turėtų savo nacionalinėje teisėje apibrėžti didžiausius leidžiamus atstumus, skaičiuojamus nuo įmonės, kuriai taikomos išimtys, buveinės;

| (13) | siekiant, kad būtų galima nustatyti, ar vairuotojas laikosi savo įsipareigojimų, valstybės narės vairuotojui turėtų išduoti profesinės kompetencijos pažymėjimą (toliau — PKP), patvirtinantį jo arba jos pradinę kvalifikaciją arba kvalifikacijos kėlimą; |
| --- | --- |

(13)

siekiant, kad būtų galima nustatyti, ar vairuotojas laikosi savo įsipareigojimų, valstybės narės vairuotojui turėtų išduoti profesinės kompetencijos pažymėjimą (toliau — PKP), patvirtinantį jo arba jos pradinę kvalifikaciją arba kvalifikacijos kėlimą;

| (14) | valstybės narės turėtų galėti pasirinkti iš kelių galimybių tam, kad būtų lengviau įgyvendinti pradinės kvalifikacijos nuostatas; |
| --- | --- |

(14)

valstybės narės turėtų galėti pasirinkti iš kelių galimybių tam, kad būtų lengviau įgyvendinti pradinės kvalifikacijos nuostatas;

| (15) | siekiant, kad būtų išlaikoma įgyta vairuotojo kvalifikacija, dirbantys vairuotojai turėtų būti įpareigojami iš naujo kelti kvalifikaciją, kad įgytų jų profesijai svarbių įgūdžių; |
| --- | --- |

(15)

siekiant, kad būtų išlaikoma įgyta vairuotojo kvalifikacija, dirbantys vairuotojai turėtų būti įpareigojami iš naujo kelti kvalifikaciją, kad įgytų jų profesijai svarbių įgūdžių;

| (16) | vis dėlto, tebetaikant pradinės kvalifikacijos reikalavimo išimtį, turėtų būti reikalaujama, kad tie vairuotojai, kuriems ir toliau taikoma ta išimtis, lankytų kvalifikacijos kėlimo mokymus, siekiant užtikrinti, kad būtų atnaujintos jų žinios darbui būtinais klausimais; |
| --- | --- |

(16)

vis dėlto, tebetaikant pradinės kvalifikacijos reikalavimo išimtį, turėtų būti reikalaujama, kad tie vairuotojai, kuriems ir toliau taikoma ta išimtis, lankytų kvalifikacijos kėlimo mokymus, siekiant užtikrinti, kad būtų atnaujintos jų žinios darbui būtinais klausimais;

| (17) | minimalūs pradinei kvalifikacijai ir kvalifikacijos kėlimui taikomi reikalavimai – tai saugos taisyklės, kurių privaloma laikytis važiuojant ir stovint transporto priemonei. Plėtojant atsargųjį važiavimą (numatant pavojų, būnant nuolaidžiam kitiems kelių eismo dalyviams). kuris glaudžiai susijęs su racionaliu degalų naudojimu, būtų padaryta teigiama įtaka visuomenei ir pačiam kelių transporto sektoriui; |
| --- | --- |

(17)

minimalūs pradinei kvalifikacijai ir kvalifikacijos kėlimui taikomi reikalavimai – tai saugos taisyklės, kurių privaloma laikytis važiuojant ir stovint transporto priemonei. Plėtojant atsargųjį važiavimą (numatant pavojų, būnant nuolaidžiam kitiems kelių eismo dalyviams). kuris glaudžiai susijęs su racionaliu degalų naudojimu, būtų padaryta teigiama įtaka visuomenei ir pačiam kelių transporto sektoriui;

| (18) | ši direktyva neturėtų turėti įtakos vairuotojo, kuris transporto priemonėms vairuoti būtiną vairuotojo pažymėjimą buvo įsigijęs anksčiau nei buvo nustatyta data įsigyti atitinkamą pradinę kvalifikaciją arba kvalifikacijos kėlimą patvirtinantį PKP, teisėms; |
| --- | --- |

(18)

ši direktyva neturėtų turėti įtakos vairuotojo, kuris transporto priemonėms vairuoti būtiną vairuotojo pažymėjimą buvo įsigijęs anksčiau nei buvo nustatyta data įsigyti atitinkamą pradinę kvalifikaciją arba kvalifikacijos kėlimą patvirtinantį PKP, teisėms;

| (19) | tik valstybių narių kompetentingų institucijų patvirtinti mokymo centrai turėtų teisę organizuoti mokymo kursus, kuriais suteikiama pradinė kvalifikacija ir keliama kvalifikacija. Siekiant, kad būtų užtikrinama tokių patvirtintų centrų kokybė, kompetentingos institucijos turėtų parengti suderintus jų patvirtinimo kriterijus, įskaitant pripažinto aukšto profesionalumo lygio kriterijus; |
| --- | --- |

(19)

tik valstybių narių kompetentingų institucijų patvirtinti mokymo centrai turėtų teisę organizuoti mokymo kursus, kuriais suteikiama pradinė kvalifikacija ir keliama kvalifikacija. Siekiant, kad būtų užtikrinama tokių patvirtintų centrų kokybė, kompetentingos institucijos turėtų parengti suderintus jų patvirtinimo kriterijus, įskaitant pripažinto aukšto profesionalumo lygio kriterijus;

| (20) | ne tik valstybių narių kompetentingos institucijos, bet taip pat visos jų paskirtos įstaigos turėtų būti atsakingos už su pradine kvalifikacija ir kvalifikacijos kėlimu susijusių numatytų egzaminų organizavimą. Atsižvelgiant į tai, kad ši direktyva yra labai svarbi užtikrinant kelių eismo saugą ir vienodas konkurencijos sąlygas, valstybių narių kompetentingos institucijos turėtų prižiūrėti tuos egzaminus; |
| --- | --- |

(20)

ne tik valstybių narių kompetentingos institucijos, bet taip pat visos jų paskirtos įstaigos turėtų būti atsakingos už su pradine kvalifikacija ir kvalifikacijos kėlimu susijusių numatytų egzaminų organizavimą. Atsižvelgiant į tai, kad ši direktyva yra labai svarbi užtikrinant kelių eismo saugą ir vienodas konkurencijos sąlygas, valstybių narių kompetentingos institucijos turėtų prižiūrėti tuos egzaminus;

| (21) | valstybės narės turėtų nustatyti, kad pirmas kvalifikacijos kėlimo kursas, po kurio turėtų būti išduodamas atitinkamas PKP, turi būti užbaigiamas per penkerius metus nuo pradinę kvalifikaciją patvirtinančio PKP išdavimo dienos arba nuo laiko, kuris tam tikriems vairuotojams buvo nustatytas pareikšti teisę į anksčiau įgytas teises, galiojimo pabaigos. Turėtų taip pat būti įmanoma tuos nustatytus periodus sutrumpinti arba pratęsti. Vairuotojas po pirmo kvalifikacijos kėlimo kurso kvalifikaciją turėtų kelti kas penkerius metus; |
| --- | --- |

(21)

valstybės narės turėtų nustatyti, kad pirmas kvalifikacijos kėlimo kursas, po kurio turėtų būti išduodamas atitinkamas PKP, turi būti užbaigiamas per penkerius metus nuo pradinę kvalifikaciją patvirtinančio PKP išdavimo dienos arba nuo laiko, kuris tam tikriems vairuotojams buvo nustatytas pareikšti teisę į anksčiau įgytas teises, galiojimo pabaigos. Turėtų taip pat būti įmanoma tuos nustatytus periodus sutrumpinti arba pratęsti. Vairuotojas po pirmo kvalifikacijos kėlimo kurso kvalifikaciją turėtų kelti kas penkerius metus;

| (22) | siekiant, kad vairuotoją, valstybės narės pilietį, būtų galima patvirtinti turint vieną iš šia direktyva numatytų PKP ir palengvinti abipusį įvairių PKP pripažinimą, arba prie vairuotojo pažymėjimo arba prie naujos kvalifikacinės vairuotojo kortelės, kurią abipusiai turi pripažinti valstybės narės bei kurios standartinis pavyzdys pateikiamas šios direktyvos II priede, valstybės narės turėtų patvirtinti šiam tikslui nustatytą suderintą Sąjungos kodą bei jo galiojimo pabaigos datą. Ta kortelė atsižvelgiant į teisių, kurias ji suteikia, svarbą kelių eismo saugumui ir konkurencijos sąlygų vienodumui, turėtų atitikti tuos pačius saugos reikalavimus kaip vairuotojo pažymėjimas; |
| --- | --- |

(22)

siekiant, kad vairuotoją, valstybės narės pilietį, būtų galima patvirtinti turint vieną iš šia direktyva numatytų PKP ir palengvinti abipusį įvairių PKP pripažinimą, arba prie vairuotojo pažymėjimo arba prie naujos kvalifikacinės vairuotojo kortelės, kurią abipusiai turi pripažinti valstybės narės bei kurios standartinis pavyzdys pateikiamas šios direktyvos II priede, valstybės narės turėtų patvirtinti šiam tikslui nustatytą suderintą Sąjungos kodą bei jo galiojimo pabaigos datą. Ta kortelė atsižvelgiant į teisių, kurias ji suteikia, svarbą kelių eismo saugumui ir konkurencijos sąlygų vienodumui, turėtų atitikti tuos pačius saugos reikalavimus kaip vairuotojo pažymėjimas;

| (23) | valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, turėtų elektroniniu būdu keistis informacija apie PKP. Jos turėtų, atsižvelgdamos į Komisijos atliktą sąnaudų ir naudos analizę, sukurti reikiamą elektroninę platformą, taip pat numatyti galimybę išplėsti ES vairuotojo pažymėjimų tinklą, nustatytą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/126/EB (6). Be kitų privalumų, tai valstybėms narėms leis nesunkiai gauti informaciją apie baigtą mokymą, kuris nėra nurodytas vairuotojo pažymėjime. Svarbu, kad valstybės narės ir Komisija dėtų pastangas toliau tobulinti tą funkciją, kad ja būtų galima naudotis realiuoju laiku vykdant patikrinimus keliuose; |
| --- | --- |

(23)

valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, turėtų elektroniniu būdu keistis informacija apie PKP. Jos turėtų, atsižvelgdamos į Komisijos atliktą sąnaudų ir naudos analizę, sukurti reikiamą elektroninę platformą, taip pat numatyti galimybę išplėsti ES vairuotojo pažymėjimų tinklą, nustatytą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/126/EB (6). Be kitų privalumų, tai valstybėms narėms leis nesunkiai gauti informaciją apie baigtą mokymą, kuris nėra nurodytas vairuotojo pažymėjime. Svarbu, kad valstybės narės ir Komisija dėtų pastangas toliau tobulinti tą funkciją, kad ja būtų galima naudotis realiuoju laiku vykdant patikrinimus keliuose;

| (24) | atsižvelgiant į mokymo ir švietimo srities pokyčius, taip pat siekiant padidinti šios direktyvos indėlį į kelių eismo saugumą ir mokymo tinkamumą vairuotojams, mokymo kursuose turėtų būti skiriama dėmesio su kelių eismo saugumu susijusiems dalykams, kaip antai pavojų suvokimui, pažeidžiamų kelių eismo dalyvių, visų pirma pėsčiųjų, dviratininkų ir riboto judumo asmenų, apsaugai; taupiam vairavimui; vairavimui ekstremaliomis oro sąlygomis ir nestandartinių krovinių vežimui. Šiomis aplinkybėmis kursai taip pat turėtų apimti intelektines transporto sistemas ir turėtų neatsilikti nuo technologijų plėtros; |
| --- | --- |

(24)

atsižvelgiant į mokymo ir švietimo srities pokyčius, taip pat siekiant padidinti šios direktyvos indėlį į kelių eismo saugumą ir mokymo tinkamumą vairuotojams, mokymo kursuose turėtų būti skiriama dėmesio su kelių eismo saugumu susijusiems dalykams, kaip antai pavojų suvokimui, pažeidžiamų kelių eismo dalyvių, visų pirma pėsčiųjų, dviratininkų ir riboto judumo asmenų, apsaugai; taupiam vairavimui; vairavimui ekstremaliomis oro sąlygomis ir nestandartinių krovinių vežimui. Šiomis aplinkybėmis kursai taip pat turėtų apimti intelektines transporto sistemas ir turėtų neatsilikti nuo technologijų plėtros;

| (25) | valstybėms narėms turėti būti suteikta aiški galimybė tobulinti ir modernizuoti mokymo praktiką daliai mokymo kursų naudojant informacijos ir ryšių technologijų (toliau – IRT) priemones, kaip antai e. mokymąsi ir mišrųjį mokymąsi, kartu užtikrinant mokymo kokybę. Tobulinant ir modernizuojant IRT priemones, svarbu atsižvelgi į tai, kad kai kuriems konkretiems dalykams reikalingas praktinis mokymas ir jų negalima tinkamai išdėstyti naudojant tokias mokymo priemones, pavyzdžiui, sniego grandinių montavimui ar krovinio tvirtinimui arba kitiems mokymo dalykams, kuriems svarbi praktinė dalis. Į praktinį mokymą galėtų – bet nebūtinai turi – įeiti transporto priemonės vairavimas. Didelė pagal šią direktyvą reikalaujamų mokymų dalis turėtų būti rengiama patvirtintame mokymo centre; |
| --- | --- |

(25)

valstybėms narėms turėti būti suteikta aiški galimybė tobulinti ir modernizuoti mokymo praktiką daliai mokymo kursų naudojant informacijos ir ryšių technologijų (toliau – IRT) priemones, kaip antai e. mokymąsi ir mišrųjį mokymąsi, kartu užtikrinant mokymo kokybę. Tobulinant ir modernizuojant IRT priemones, svarbu atsižvelgi į tai, kad kai kuriems konkretiems dalykams reikalingas praktinis mokymas ir jų negalima tinkamai išdėstyti naudojant tokias mokymo priemones, pavyzdžiui, sniego grandinių montavimui ar krovinio tvirtinimui arba kitiems mokymo dalykams, kuriems svarbi praktinė dalis. Į praktinį mokymą galėtų – bet nebūtinai turi – įeiti transporto priemonės vairavimas. Didelė pagal šią direktyvą reikalaujamų mokymų dalis turėtų būti rengiama patvirtintame mokymo centre;

| (26) | siekiant užtikrinti skirtingų pagal Sąjungos teisę reikalaujamo mokymo formų derėjimą, valstybės narės turėtų turėti galimybę derinti įvairias atitinkamo mokymo rūšis, pavyzdžiui, turėtų būti įmanoma derinti pavojingų krovinių vežimo srities mokymą, žinių apie neįgaliuosius gerinimą arba gyvūnų vežimo srities mokymą, su šioje direktyvoje numatytu mokymu; |
| --- | --- |

(26)

siekiant užtikrinti skirtingų pagal Sąjungos teisę reikalaujamo mokymo formų derėjimą, valstybės narės turėtų turėti galimybę derinti įvairias atitinkamo mokymo rūšis, pavyzdžiui, turėtų būti įmanoma derinti pavojingų krovinių vežimo srities mokymą, žinių apie neįgaliuosius gerinimą arba gyvūnų vežimo srities mokymą, su šioje direktyvoje numatytu mokymu;

| (27) | siekiant išvengti, kad dėl skirtingos valstybių narių praktikos atsirastų tarpusavio pripažinimo kliūčių ir būtų apribota vairuotojų teisė kelti kvalifikaciją valstybėje narėje, kurioje jie dirba, turėtų būti reikalaujama, kad valstybių narių valdžios institucijos tuo atveju, kai baigtas mokymas negali būti nurodytas vairuotojo pažymėjime, išduotų šios direktyvos II priede nustatytame standartiniame pavyzdyje nurodytos formos kvalifikacinę vairuotojo kortelę, kuria kiekvienam vairuotojui, kuris atitinka šios direktyvos reikalavimus, bus užtikrintas tarpusavio pripažinimas; |
| --- | --- |

(27)

siekiant išvengti, kad dėl skirtingos valstybių narių praktikos atsirastų tarpusavio pripažinimo kliūčių ir būtų apribota vairuotojų teisė kelti kvalifikaciją valstybėje narėje, kurioje jie dirba, turėtų būti reikalaujama, kad valstybių narių valdžios institucijos tuo atveju, kai baigtas mokymas negali būti nurodytas vairuotojo pažymėjime, išduotų šios direktyvos II priede nustatytame standartiniame pavyzdyje nurodytos formos kvalifikacinę vairuotojo kortelę, kuria kiekvienam vairuotojui, kuris atitinka šios direktyvos reikalavimus, bus užtikrintas tarpusavio pripažinimas;

| (28) | jei vairuotojai iš trečiųjų valstybių kaip įrodymą, kad laikomasi mokymo reikalavimų, naudoja vairuotojo liudijimą, tai vairuotojams gali tapti kliūtimi, kai vežėjas grąžina liudijimą išdavusiajai institucijai, visų pirma, kai tie vairuotojai nori įsidarbinti kitoje valstybėje narėje. Siekiant išvengti situacijų, kai, esant tokioms aplinkybėms, vairuotojai turi iš naujo mokytis prieš pereidami į naują darbą, valstybės narės turėtų būti paskatintos bendradarbiauti ir keistis informacija apie vairuotojų kvalifikaciją; |
| --- | --- |

(28)

jei vairuotojai iš trečiųjų valstybių kaip įrodymą, kad laikomasi mokymo reikalavimų, naudoja vairuotojo liudijimą, tai vairuotojams gali tapti kliūtimi, kai vežėjas grąžina liudijimą išdavusiajai institucijai, visų pirma, kai tie vairuotojai nori įsidarbinti kitoje valstybėje narėje. Siekiant išvengti situacijų, kai, esant tokioms aplinkybėms, vairuotojai turi iš naujo mokytis prieš pereidami į naują darbą, valstybės narės turėtų būti paskatintos bendradarbiauti ir keistis informacija apie vairuotojų kvalifikaciją;

| (29) | turėtų būti nustatomos specialios sertifikavimo nuostatos vairuotojams, kuriems taikoma ši direktyva ir kurie yra trečiųjų valstybių piliečiai; |
| --- | --- |

(29)

turėtų būti nustatomos specialios sertifikavimo nuostatos vairuotojams, kuriems taikoma ši direktyva ir kurie yra trečiųjų valstybių piliečiai;

| (30) | siekiant šią direktyvą suderinti su mokslo ir technikos pažanga, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami šios direktyvos I ir II priedai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais (7). Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(30)

siekiant šią direktyvą suderinti su mokslo ir technikos pažanga, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami šios direktyvos I ir II priedai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais (7). Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (31) | kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. nustatyti tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams arba keleiviams vežti vairuotojams visoje Sąjungoje taikomus pradinės kvalifikacijos ir kvalifikacijos kėlimo standartus – valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl kelių transporto tarpvalstybinio pobūdžio ir problemų, kurias šia direktyva ketinama išspręsti, to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(31)

kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. nustatyti tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams arba keleiviams vežti vairuotojams visoje Sąjungoje taikomus pradinės kvalifikacijos ir kvalifikacijos kėlimo standartus – valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl kelių transporto tarpvalstybinio pobūdžio ir problemų, kurias šia direktyva ketinama išspręsti, to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (32) | ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su direktyvų, nurodytų IV priedo B dalyje perkėlimo į nacionalinę teisę terminais ir taikymo pradžios datomis, |
| --- | --- |

(32)

ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su direktyvų, nurodytų IV priedo B dalyje perkėlimo į nacionalinę teisę terminais ir taikymo pradžios datomis,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Taikymo sritis

Ši direktyva taikoma transporto priemonių vairavimui, kurį atlieka:

| a) | valstybių narių piliečiai ir |
| --- | --- |

a)

valstybių narių piliečiai ir

| b) | trečiųjų valstybių piliečiai, kuriuos samdo arba naudoja valstybėje narėje įsisteigusi įmonė |
| --- | --- |

b)

trečiųjų valstybių piliečiai, kuriuos samdo arba naudoja valstybėje narėje įsisteigusi įmonė

(toliau – vairuotojai), kurie dalyvauja vežant kelių transportu Sąjungoje, viešai prieinamais keliais, naudodami:

| — | transporto priemones, kurioms vairuoti būtina turėti Direktyvoje 2006/126/EB apibrėžtą C1, C1 + E, C ar C + E kategorijos vairuotojo pažymėjimą arba tokį vairuotojo pažymėjimą, kuris pripažįstamas lygiaverčiu, |
| --- | --- |

—

transporto priemones, kurioms vairuoti būtina turėti Direktyvoje 2006/126/EB apibrėžtą C1, C1 + E, C ar C + E kategorijos vairuotojo pažymėjimą arba tokį vairuotojo pažymėjimą, kuris pripažįstamas lygiaverčiu,

| — | transporto priemones, kurioms vairuoti būtina turėti Direktyvoje 2006/126/EB apibrėžtą D1, D1 + E, D ar D + E kategorijos vairuotojo pažymėjimą arba tokį vairuotojo pažymėjimą, kuris pripažįstamas lygiaverčiu. |
| --- | --- |

—

transporto priemones, kurioms vairuoti būtina turėti Direktyvoje 2006/126/EB apibrėžtą D1, D1 + E, D ar D + E kategorijos vairuotojo pažymėjimą arba tokį vairuotojo pažymėjimą, kuris pripažįstamas lygiaverčiu.

Šios direktyvos tikslais nuorodos į vairuotojo pažymėjimų kategorijas, kuriose yra pliuso ženklas („+“), skaitomos pagal šios direktyvos III priede nustatytą atitikties lentelę.

2 straipsnis

Išimtys

1.   Ši direktyva netaikoma:

| a) | transporto priemonių, kurių didžiausias leistinas greitis neviršija 45 km/h., vairuotojams; |
| --- | --- |

a)

transporto priemonių, kurių didžiausias leistinas greitis neviršija 45 km/h., vairuotojams;

| b) | ginkluotųjų pajėgų, civilinės gynybos, priešgaisrinės tarnybos, už viešosios tvarkos palaikymą atsakingų pajėgų ir greitosios pagalbos tarnybų naudojamų arba kontroliuojamų transporto priemonių, kai vežimo operacija yra tiesiogiai susijusi su toms tarnyboms paskirtomis užduotimis, vairuotojams; |
| --- | --- |

b)

ginkluotųjų pajėgų, civilinės gynybos, priešgaisrinės tarnybos, už viešosios tvarkos palaikymą atsakingų pajėgų ir greitosios pagalbos tarnybų naudojamų arba kontroliuojamų transporto priemonių, kai vežimo operacija yra tiesiogiai susijusi su toms tarnyboms paskirtomis užduotimis, vairuotojams;

| c) | transporto priemonių, su kuriomis atliekami techninio tobulinimo, remonto arba techninės priežiūros bandymai kelyje, arba naujų ar suremontuotų transporto priemonių, kurios dar nepradėtos eksploatuoti, vairuotojams; |
| --- | --- |

c)

transporto priemonių, su kuriomis atliekami techninio tobulinimo, remonto arba techninės priežiūros bandymai kelyje, arba naujų ar suremontuotų transporto priemonių, kurios dar nepradėtos eksploatuoti, vairuotojams;

| d) | transporto priemonių, kurioms vairuoti būtina turėti D arba D1 kategorijos vairuotojo pažymėjimą, ir kuriose nėra keleivių bei kurias techninės priežiūros personalas vairuoja į techninės priežiūros centrą, kuris yra įsikūręs netoli artimiausios techninės priežiūros stoties, kuria naudojasi vežėjas, arba iš jo, su sąlyga, kad transporto priemonės vairavimas nėra pagrindinė vairuotojo veikla, vairuotojams; |
| --- | --- |

d)

transporto priemonių, kurioms vairuoti būtina turėti D arba D1 kategorijos vairuotojo pažymėjimą, ir kuriose nėra keleivių bei kurias techninės priežiūros personalas vairuoja į techninės priežiūros centrą, kuris yra įsikūręs netoli artimiausios techninės priežiūros stoties, kuria naudojasi vežėjas, arba iš jo, su sąlyga, kad transporto priemonės vairavimas nėra pagrindinė vairuotojo veikla, vairuotojams;

| e) | transporto priemonių, kurios naudojamos paskelbus nepaprastąją padėtį arba skiriamos gelbėjimo darbams, įskaitant transporto priemones, naudojamas nekomerciniam humanitarinės pagalbos vežimui, vairuotojams; |
| --- | --- |

e)

transporto priemonių, kurios naudojamos paskelbus nepaprastąją padėtį arba skiriamos gelbėjimo darbams, įskaitant transporto priemones, naudojamas nekomerciniam humanitarinės pagalbos vežimui, vairuotojams;

| f) | transporto priemonių, kurios naudojamos visų asmenų, pageidaujančių įgyti vairuotojo pažymėjimą ar Profesinės kvalifikacijos pažymėjimą (toliau – PKP) pagal 6 straipsnį ir 8 straipsnio 1 dalį, mokymui vairuoti ir egzaminavimui, jei tos transporto priemonės nenaudojamos komerciniam krovinių ir keleivių vežimui, vairuotojams; |
| --- | --- |

f)

transporto priemonių, kurios naudojamos visų asmenų, pageidaujančių įgyti vairuotojo pažymėjimą ar Profesinės kvalifikacijos pažymėjimą (toliau – PKP) pagal 6 straipsnį ir 8 straipsnio 1 dalį, mokymui vairuoti ir egzaminavimui, jei tos transporto priemonės nenaudojamos komerciniam krovinių ir keleivių vežimui, vairuotojams;

| g) | transporto priemonių, kurios naudojamos nekomerciniam keleivių arba krovinių vežimui, vairuotojams; |
| --- | --- |

g)

transporto priemonių, kurios naudojamos nekomerciniam keleivių arba krovinių vežimui, vairuotojams;

| h) | transporto priemonių, kuriomis vežamos medžiagos, įranga arba mechanizmai, kuriuos vairuotojas naudos atlikdamas savo darbą, jeigu transporto priemonių vairavimas nėra pagrindinė vairuotojo veikla, vairuotojams. |
| --- | --- |

h)

transporto priemonių, kuriomis vežamos medžiagos, įranga arba mechanizmai, kuriuos vairuotojas naudos atlikdamas savo darbą, jeigu transporto priemonių vairavimas nėra pagrindinė vairuotojo veikla, vairuotojams.

Taikant pirmos pastraipos f punktą, ši direktyva netaikoma asmeniui, norinčiam gauti vairuotojo pažymėjimą ar PKP pagal 6 straipsnį ir 8 straipsnio 1 dalį, kai tas asmuo papildomai mokosi vairuoti mokydamasis darbo vietoje, jei tą asmenį lydi kitas asmuo, kuris turi tame punkte nustatytu tikslu naudojamos transporto priemonės kategorijos PKP, arba tos transporto priemonės kategorijos vairavimo instruktorius.

2.   Ši direktyva netaikoma, jei įvykdomos visos toliau nurodytos sąlygos:

| a) | vairuotojai naudoja transporto priemones kaimo vietovėse kroviniams pristatyti į savo pačių įmonę; |
| --- | --- |

a)

vairuotojai naudoja transporto priemones kaimo vietovėse kroviniams pristatyti į savo pačių įmonę;

| b) | vairuotojai neteikia transporto paslaugų; |
| --- | --- |

b)

vairuotojai neteikia transporto paslaugų;

| c) | valstybės narės pripažįsta, kad transporto veikla yra nenuolatinė ir neturi poveikio kelių eismo saugumui. |
| --- | --- |

c)

valstybės narės pripažįsta, kad transporto veikla yra nenuolatinė ir neturi poveikio kelių eismo saugumui.

3.   Ši direktyva netaikoma žemės ūkio, sodininkystės, miškų ūkio, gyvulininkystės ar žuvininkystės įmonių naudojamų arba jų be vairuotojo išsinuomotų transporto priemonių, kurias naudojant atliekamos su tų įmonių profesine veikla susijusios krovinių vežimo operacijos, vairuotojams, išskyrus atvejus, kai vairavimas yra pagrindinė vairuotojo veikla arba vairuojant viršijamas nacionalinės teisės aktuose nustatytas atstumas nuo įmonės, kuriai priklauso transporto priemonė, kuri ją nuomojasi ar nuomoja, buveinės.

3 straipsnis

Kvalifikacijos ir mokymas

1.   1 straipsnyje apibrėžtam transporto priemonių vairavimui taikomas privalomos pradinės kvalifikacijos ir privalomo kvalifikacijos kėlimo reikalavimas. Tam tikslui valstybės narės numato:

| a) | pradinės kvalifikacijos suteikimo sistemą,
  Valstybės narės renkasi iš šių dviejų galimybių:


  i) | galimybė, apimanti kurso lankymą ir egzaminą
  Pagal I priedo 2 skirsnio 2.1 punktą pradinės kvalifikacijos šio tipo suteikimas apima privalomą nustatytos trukmės kursų lankymą. Išklausius kursą laikomas egzaminas. Jeigu egzamino rezultatas atitinka nustatytus reikalavimus, kvalifikacija patvirtinama išduodamu 6 straipsnio 1 dalies a punkte numatomu PKP; |
| --- | --- | --- |

a)

pradinės kvalifikacijos suteikimo sistemą,

Valstybės narės renkasi iš šių dviejų galimybių:

i)

galimybė, apimanti kurso lankymą ir egzaminą

Pagal I priedo 2 skirsnio 2.1 punktą pradinės kvalifikacijos šio tipo suteikimas apima privalomą nustatytos trukmės kursų lankymą. Išklausius kursą laikomas egzaminas. Jeigu egzamino rezultatas atitinka nustatytus reikalavimus, kvalifikacija patvirtinama išduodamu 6 straipsnio 1 dalies a punkte numatomu PKP;

| ii) | galimybė, apimanti egzaminų laikymą
  Pagal I priedo 2 skirsnio 2.2 punktą pradinės kvalifikacijos šio tipo suteikimas neapima privalomo kursų lankymo, tačiau būtina laikyti teorinį ir praktinį egzaminus. Jeigu egzaminų rezultatai atitinka nustatytus reikalavimus, kvalifikacija patvirtinama išduodamu 6 straipsnio 1 dalies b punkte numatomu PKP. |
| --- | --- |

ii)

galimybė, apimanti egzaminų laikymą

Pagal I priedo 2 skirsnio 2.2 punktą pradinės kvalifikacijos šio tipo suteikimas neapima privalomo kursų lankymo, tačiau būtina laikyti teorinį ir praktinį egzaminus. Jeigu egzaminų rezultatai atitinka nustatytus reikalavimus, kvalifikacija patvirtinama išduodamu 6 straipsnio 1 dalies b punkte numatomu PKP.

Tačiau valstybė narė savo teritorijoje vairuotojui gali leisti vairuoti transporto priemonę prieš jam įsigyjant PKP, jeigu jis lanko nacionalinius profesinio mokymo kursus, trunkančius mažiausiai šešis mėnesius, bet ne ilgiau nei trejus metus. Jeigu lankomi tie profesinio mokymo kursai, i ir ii punktuose nurodytus egzaminus galima laikyti keliais etapais;

| b) | kvalifikacijos kėlimo sistema
  Pagal I priedo 4 skirsnį, jeigu pasirenkamas kvalifikacijos kėlimas, privaloma lankyti kursus. Užbaigus kvalifikacijos kėlimą, išduodamas 8 straipsnio 1 dalyje numatomas PKP. |
| --- | --- |

b)

kvalifikacijos kėlimo sistema

Pagal I priedo 4 skirsnį, jeigu pasirenkamas kvalifikacijos kėlimas, privaloma lankyti kursus. Užbaigus kvalifikacijos kėlimą, išduodamas 8 straipsnio 1 dalyje numatomas PKP.

2.   Valstybės narės taip pat gali numatyti sistemą, leidžiančią pagreitintu būdu įsigyti pradinę kvalifikaciją, kad transporto priemonę vairuotojas galėtų vairuoti 5 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje bei 5 straipsnio 2 dalies b punkte, 5 straipsnio 3 dalies a punkto i papunktyje ir 5 straipsnio 3 dalies b punkte numatytais atvejais.

Pagal I priedo 3 skirsnį, jeigu siekiama greičiau įsigyti pradinę kvalifikaciją, privaloma lankyti kursus. Išklausius kursą laikomas egzaminas. Jeigu egzamino rezultatas atitinka nustatytus reikalavimus, kvalifikacija patvirtinama išduodamu 6 straipsnio 2 dalyje numatomu PKP.

3.   Valstybės narės gali atleisti vairuotojus, kurie įsigijo Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1071/2009 (8) numatytą profesinės kompetencijos pažymėjimą, nuo 1 dalies a punkto i ir ii papunkčiuose ir šio straipsnio 2 dalyje nurodytų egzaminų, apimančių dalykus, kurie įtraukti į tame reglamente numatomą egzaminą, laikymą ir, tam tikrais atvejais, nuo juos atitinkančių kursų dalies lankymo.

4 straipsnis

Įgytos teisės

Reikalavimas įsigyti pradinę kvalifikaciją netaikomas šiems vairuotojams:

| a) | ne vėliau kaip 2008 m. rugsėjo 9 d. išduotą Dl, Dl + E, D ar D + E kategorijos vairuotojo pažymėjimą arba lygiaverčiu pripažintą vairuotojo pažymėjimą turintiems vairuotojams; |
| --- | --- |

a)

ne vėliau kaip 2008 m. rugsėjo 9 d. išduotą Dl, Dl + E, D ar D + E kategorijos vairuotojo pažymėjimą arba lygiaverčiu pripažintą vairuotojo pažymėjimą turintiems vairuotojams;

| b) | ne vėliau kaip 2009 m. rugsėjo 9 d. išduotą Cl, Cl + E, C ar C + E kategorijos vairuotojo pažymėjimą arba lygiaverčiu pripažintą vairuotojo pažymėjimą turintiems vairuotojams. |
| --- | --- |

b)

ne vėliau kaip 2009 m. rugsėjo 9 d. išduotą Cl, Cl + E, C ar C + E kategorijos vairuotojo pažymėjimą arba lygiaverčiu pripažintą vairuotojo pažymėjimą turintiems vairuotojams.

5 straipsnis

Pradinė kvalifikacija

1.   Prieš įgyjant pradinę kvalifikaciją, nereikalaujama įsigyti vairuotojo pažymėjimo.

2.   Kroviniams vežti skirtas transporto priemones vairuotojai gali vairuoti:

| a) | sulaukę 18 metų amžiaus:


  i) | vairuotojo pažymėjime nurodytos C ir C + E kategorijos transporto priemonę, jeigu jie turi 6 straipsnio 1 dalyje numatytą PKP; |
| --- | --- | --- |

a)

sulaukę 18 metų amžiaus:

i)

vairuotojo pažymėjime nurodytos C ir C + E kategorijos transporto priemonę, jeigu jie turi 6 straipsnio 1 dalyje numatytą PKP;

| ii) | vairuotojo pažymėjime nurodytos C1 ir C1 + E kategorijos transporto priemonę, jeigu jie turi 6 straipsnio 2 dalyje numatytą PKP; |
| --- | --- |

ii)

vairuotojo pažymėjime nurodytos C1 ir C1 + E kategorijos transporto priemonę, jeigu jie turi 6 straipsnio 2 dalyje numatytą PKP;

| b) | sulaukę 21 metų amžiaus, vairuotojo pažymėjime nurodytos C ir C + E kategorijos transporto priemonę, jeigu jie turi 6 straipsnio 2 dalyje numatytą PKP. |
| --- | --- |

b)

sulaukę 21 metų amžiaus, vairuotojo pažymėjime nurodytos C ir C + E kategorijos transporto priemonę, jeigu jie turi 6 straipsnio 2 dalyje numatytą PKP.

3.   Keleiviams vežti skirtas transporto priemones vairuotojai gali vairuoti:

| a) | sulaukę 21 metų amžiaus:


  i) | vairuotojo pažymėjime nurodytos D ir D + E kategorijos transporto priemonę, kuria keleiviai vežami teikiant reguliarias paslaugas, jeigu maršrutas ne ilgesnis nei 50 km, ir vairuotojo pažymėjime nurodytos D1 ir D1 + E kategorijos transporto priemonę, jeigu jie turi 6 straipsnio 2 dalyje numatytą PKP.
  Visos valstybės narės vairuotojams gali leisti vienos iš tų kategorijų transporto priemones savo teritorijoje vairuoti nuo 18 metų amžiaus, jeigu jie turi 6 straipsnio 1 dalyje numatytą PKP; |
| --- | --- | --- |

a)

sulaukę 21 metų amžiaus:

i)

vairuotojo pažymėjime nurodytos D ir D + E kategorijos transporto priemonę, kuria keleiviai vežami teikiant reguliarias paslaugas, jeigu maršrutas ne ilgesnis nei 50 km, ir vairuotojo pažymėjime nurodytos D1 ir D1 + E kategorijos transporto priemonę, jeigu jie turi 6 straipsnio 2 dalyje numatytą PKP.

Visos valstybės narės vairuotojams gali leisti vienos iš tų kategorijų transporto priemones savo teritorijoje vairuoti nuo 18 metų amžiaus, jeigu jie turi 6 straipsnio 1 dalyje numatytą PKP;

| ii) | vairuotojo pažymėjime nurodytos D ir D + E kategorijos transporto priemonę, jeigu jie turi 6 straipsnio 1 dalyje numatytą PKP.
  Visos valstybės narės vairuotojams gali leisti vienos iš tų kategorijų transporto priemones savo teritorijoje vairuoti nuo 20 metų amžiaus, jeigu jie turi 6 straipsnio 1 dalyje numatytą PKP. Amžių galima sumažinti iki 18 metų, jeigu vairuotojas tas transporto priemones vairuoja be keleivių; |
| --- | --- |

ii)

vairuotojo pažymėjime nurodytos D ir D + E kategorijos transporto priemonę, jeigu jie turi 6 straipsnio 1 dalyje numatytą PKP.

Visos valstybės narės vairuotojams gali leisti vienos iš tų kategorijų transporto priemones savo teritorijoje vairuoti nuo 20 metų amžiaus, jeigu jie turi 6 straipsnio 1 dalyje numatytą PKP. Amžių galima sumažinti iki 18 metų, jeigu vairuotojas tas transporto priemones vairuoja be keleivių;

| b) | nuo 23 metų amžiaus, vairuotojo pažymėjime nurodytos D ir D + E kategorijos transporto priemonę, jeigu jie turi 6 straipsnio 2 dalyje numatytą PKP. |
| --- | --- |

b)

nuo 23 metų amžiaus, vairuotojo pažymėjime nurodytos D ir D + E kategorijos transporto priemonę, jeigu jie turi 6 straipsnio 2 dalyje numatytą PKP.

4.   Nedarant poveikio šio straipsnio 2 dalyje nurodytiems amžiaus apribojimams, vairuotojams, užsiimantiems krovinių vežimu ir turintiems PKP, 6 straipsnyje numatomą vienai iš šio straipsnio 2 dalyje nurodomų transporto priemonių kategorijų, netaikomas reikalavimas turėti tokį PKP toje dalyje nurodomai bet kokios kitos kategorijos transporto priemonei.

Šios nuostatos tomis pačiomis sąlygomis taikomos vairuotojams, kurie užsiima keleivių vežimu šio straipsnio 3 dalyje nurodomų kategorijų transporto priemonėmis.

5.   Nereikalaujama, kad krovinių vežimu užsiimantys vairuotojai, kurie plečia arba modifikuoja savo veiklą, jog galėtų vežti keleivius arba priešingai, ir kurie turi 6 straipsnyje numatytą PKP, pakartotinai išklausytų bendrąsias pradinės kvalifikacijos kurso dalis, tačiau jie privalo išklausyti jų naujai kvalifikacijai būdingas kurso dalis.

6 straipsnis

Pradinę kvalifikaciją patvirtinantis PKP

1.   Pradinę kvalifikaciją patvirtinantis PKP gali būti išduotas šiomis aplinkybėmis:

| a) | išklausius kursą ir išlaikius egzaminą išduodamas PKP
  Pagal 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį valstybės narės reikalauja, kad apmokomi vairuotojai kursus lankytų pagal I priedo 5 skirsnį kompetentingų institucijų patvirtintame mokymo centre (toliau – patvirtintas mokymo centras). Tuose kursuose dėstomi I priedo 1 skirsnyje nurodomi dalykai. Užbaigus tą mokymą laikomas I priedo 2 skirsnio 2.1 punkte numatomas egzaminas, kurio rezultatas turi atitikti nustatytus reikalavimus. Tą egzaminą, kuriuo būtų patikrinama, ar apmokomi vairuotojai I priedo 1 skirsnyje nurodytus dalykus išmano tame skirsnyje reikalaujamu lygiu, organizuoja valstybės narės kompetentingos institucijos arba jų paskirta įstaiga. Minėtosios institucijos arba įstaigos prižiūri egzaminą ir, jeigu jo rezultatas atitinka nustatytus reikalavimus, vairuotojams išduoda pradinę kvalifikaciją patvirtinantį PKP. |
| --- | --- |

a)

išklausius kursą ir išlaikius egzaminą išduodamas PKP

Pagal 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį valstybės narės reikalauja, kad apmokomi vairuotojai kursus lankytų pagal I priedo 5 skirsnį kompetentingų institucijų patvirtintame mokymo centre (toliau – patvirtintas mokymo centras). Tuose kursuose dėstomi I priedo 1 skirsnyje nurodomi dalykai. Užbaigus tą mokymą laikomas I priedo 2 skirsnio 2.1 punkte numatomas egzaminas, kurio rezultatas turi atitikti nustatytus reikalavimus. Tą egzaminą, kuriuo būtų patikrinama, ar apmokomi vairuotojai I priedo 1 skirsnyje nurodytus dalykus išmano tame skirsnyje reikalaujamu lygiu, organizuoja valstybės narės kompetentingos institucijos arba jų paskirta įstaiga. Minėtosios institucijos arba įstaigos prižiūri egzaminą ir, jeigu jo rezultatas atitinka nustatytus reikalavimus, vairuotojams išduoda pradinę kvalifikaciją patvirtinantį PKP.

| b) | išlaikius egzaminus išduodamas PKP
  Pagal 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį valstybės narės reikalauja, kad apmokomi vairuotojai laikytų I priedo 2 skirsnio 2.2 punkte nurodomus teorinius ir praktinius egzaminus. Tuos egzaminus, kuriais būtų patikrinama, ar apmokomi vairuotojai I priedo 1 skirsnyje nurodytus dalykus išmano tame skirsnyje reikalaujamu lygiu, organizuoja valstybės narės kompetentingos institucijos arba jų paskirta įstaiga. Minėtosios institucijos arba įstaigos prižiūri egzaminą ir, jeigu jo rezultatas atitinka nustatytus reikalavimus, vairuotojams išduoda pradinę kvalifikaciją patvirtinantį PKP. |
| --- | --- |

b)

išlaikius egzaminus išduodamas PKP

Pagal 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį valstybės narės reikalauja, kad apmokomi vairuotojai laikytų I priedo 2 skirsnio 2.2 punkte nurodomus teorinius ir praktinius egzaminus. Tuos egzaminus, kuriais būtų patikrinama, ar apmokomi vairuotojai I priedo 1 skirsnyje nurodytus dalykus išmano tame skirsnyje reikalaujamu lygiu, organizuoja valstybės narės kompetentingos institucijos arba jų paskirta įstaiga. Minėtosios institucijos arba įstaigos prižiūri egzaminą ir, jeigu jo rezultatas atitinka nustatytus reikalavimus, vairuotojams išduoda pradinę kvalifikaciją patvirtinantį PKP.

2.   Gali būti išduotas pagreitintu būdu įsigytą pradinę kvalifikaciją patvirtinantis PKP.

Pagal 3 straipsnio 2 dalį valstybės narės reikalauja, kad apmokomi vairuotojai lankytų kursus patvirtintame mokymo centre. Tuose kursuose dėstomi visi I priedo 1 skirsnyje nurodyti dalykai.

Užbaigus tą mokymą, laikomas I priedo 3 skirsnyje numatomas egzaminas. Tą egzaminą, kuriuo būtų patikrinama, ar apmokomi vairuotojai I priedo 1 skirsnyje nurodytus dalykus išmano tame skirsnyje reikalaujamu lygiu, organizuoja valstybės narės kompetentingos institucijos arba jų paskirta įstaiga. Minėtosios institucijos arba įstaigos prižiūri egzaminą ir, jeigu jo rezultatas atitinka nustatytus reikalavimus, vairuotojams išduoda pradinę kvalifikaciją patvirtinantį PKP.

7 straipsnis

Kvalifikacijos kėlimas

Kvalifikacijos kėlimas – tai mokymas, leidžiantis PKP turėtojams atnaujinti jų darbui svarbias žinias, ypatingą dėmesį skiriant kelių eismo saugumui, darbuotojų sveikatai ir saugai ir vairavimo poveikio aplinkai mažinimui.

Tą mokymą organizuoja patvirtintas mokymo centras laikantis I priedo 5 skirsnio. Kvalifikacijos kėlimą sudaro mokymas klasėje, praktinis mokymas ir, jei rengiamas, mokymas naudojant informacinių ir ryšių technologijų priemones arba aukščiausios klasės treniruoklius. Jeigu vairuotojas pereina į kitą įmonę, atsižvelgiama į jau išklausytą kursą.

Kvalifikacijos kėlimu siekiama pagilinti kai kurių I priedo 1 skirsnyje nurodytų dalykų išmanymą ir pakartoti juos. Jis apima įvairius dalykus ir į jį visuomet įtraukiamas bent vienas su kelių eismo saugumu susijęs dalykas. Mokymo dalykuose atsižvelgiama į atitinkamų teisės aktų bei technologijų pokyčius ir, kiek įmanoma, į konkrečius vairuotojo mokymo poreikius.

8 straipsnis

Kvalifikacijos kėlimą patvirtinantis PKP

1.   Vairuotojui išklausius 7 straipsnyje nurodytą kvalifikacijos kėlimo kursą, valstybės narės kompetentingos institucijos arba patvirtintas mokymo centras išduoda jam PKP, patvirtinantį, kad vairuotojas išklausė kvalifikacijos kėlimo kursą.

2.   6 straipsnyje nurodyto PKP turėtojai turi išklausyti pirmą kvalifikacijos kėlimo kursą per penkerius metus nuo to PKP išdavimo.

Valstybės narės pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodomą laikotarpį gali sutrumpinti arba pratęsti, inter alia, kad jis sutaptų su vairuotojo pažymėjimo galiojimo pabaigos data. Tačiau negalima nustatyti trumpesnio nei trys arba ilgesnio nei septyneri metai laikotarpio.

3.   Vairuotojas, išklausęs pirmą kvalifikacijos kėlimo kursą, kaip nurodyta 2 dalyje arba vadovaujantis Direktyvos 2003/59/EB 8 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punktu, kvalifikacijos kėlimo kursą išklauso kas penkerius metus iki kvalifikacijos kėlimą patvirtinančio PKP galiojimo pabaigos.

4.   6 straipsnyje nurodyto PKP arba šio straipsnio 1 dalyje nurodyto PKP turėtojai ir 4 straipsnyje nurodyti vairuotojai, kurie nustojo verstis savo profesija ir kurie neatitinka šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalių reikalavimų, prieš pradėdami vėl verstis savo profesija privalo išklausyti kvalifikacijos kėlimo kursą.

5.   Vairuotojams, kurie krovinius arba keleivius imasi vežti kelių transportu ir kurie yra išklausę vienos iš 5 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatomų vairuotojo pažymėjime nurodomų transporto priemonės kategorijų kvalifikacijos kėlimo kursus, netaikomas įpareigojimas išklausyti kito papildomo kvalifikacijos kėlimo kurso, skirto bet kuriai kitai tose dalyse nurodytai transporto priemonės kategorijai.

9 straipsnis

Mokymo vieta

Šios direktyvos 1 straipsnio a punkte nurodyti vairuotojai šios direktyvos 5 straipsnyje nurodytą pradinę kvalifikaciją įgyja valstybėje narėje, kurioje yra jų įprastinė gyvenamoji vieta, kaip apibrėžta Direktyvos 2006/126/EB 12 straipsnyje.

1 straipsnio b punkte nurodyti vairuotojai tą pradinę kvalifikaciją turi įsigyti valstybėje narėje, kurioje yra įsisteigusi įmonė, arba jiems leidimą dirbti išdavusioje valstybėje narėje.

1 straipsnio a ir b punkte nurodyti vairuotojai 7 straipsnyje nurodytą kvalifikacijos kėlimo kursą turi išklausyti valstybėje narėje, kurioje jie nuolatos gyvena, arba valstybėje narėje, kurioje dirba.

10 straipsnis

Sąjungos kodas

1.   Valstybių narių kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į pradinę kvalifikaciją patvirtinantį PKP ir kvalifikacijos kėlimą patvirtinantį PKP bei šios direktyvos 5 straipsnio 2 ir 3 dalių ir 8 straipsnio nuostatas, Direktyvos 2006/126/EB I priede numatytą suderintą Sąjungos kodą „95“ įrašo šalia atitinkamų vairuotojo pažymėjimo kategorijų:

| — | vairuotojo pažymėjime arba |
| --- | --- |

—

vairuotojo pažymėjime arba

| — | pagal šios direktyvos II priede pateiktą standartinį pavyzdį parengtoje vairuotojo kvalifikacinėje kortelėje. |
| --- | --- |

—

pagal šios direktyvos II priede pateiktą standartinį pavyzdį parengtoje vairuotojo kvalifikacinėje kortelėje.

Jeigu valstybės narės, kurioje įgytas PKP, kompetentingos institucijos negali vairuotojo pažymėjime nurodyti suderinto Sąjungos kodo, jos išduota vairuotojui vairuotojo kvalifikacinę kortelę.

Valstybės narės išduota vairuotojo kvalifikacinė kortelė turi būti tarpusavyje pripažįstama. Išduodamos vairuotojo kvalifikacinę kortelę kompetentingos institucijos patikrina vairuotojo pažymėjimo galiojimą atitinkamai transporto priemonės kategorijai.

2.   Šios direktyvos 1 straipsnio b punkte nurodytam vairuotojui, vairuojančiam transporto priemones, kuriomis keliais vežami kroviniai, taip pat leidžiama įrodyti, kad jis yra įgijęs šia direktyva numatomą kvalifikaciją ir išklausęs mokymo kursą, pateikiant Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1072/2009 (9) numatytą vairuotojo liudijimą, jei jame yra įrašytas Sąjungos kodas „95“. Taikant šią direktyvą išduodančioji valstybė narė atitinkamo liudijimo pastabų skiltyje nurodo Sąjungos kodą „95“, jei atitinkamas vairuotojas yra įvykdęs šioje direktyvoje numatytus kvalifikacijos reikalavimus ir yra išklausęs mokymo kursą.

3.   Sąjungos kodu „95“ nepažymėti vairuotojų liudijimai, išduoti anksčiau nei 2020 m. gegužės 23 d. laikantis Reglamento (EB) Nr. 1072/2009 5 straipsnio ir visų pirma jo 7 dalies, siekiant patvirtinti atitiktį šia direktyva nustatytiems mokymo reikalavimams priimami kaip kvalifikacijos įrodymas iki jų galiojimo pabaigos.

11 straipsnis

Vykdymo užtikrinimo tinklas

1.   Vykdymo užtikrinimo tikslais valstybės narės keičiasi informacija apie išduotus arba panaikintus PKP. Tuo tikslu valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, sukuria elektroninį tinklą arba imasi veiksmų, kad būtų išplėstas esamas tinklas, atsižvelgdamos į Komisijos atliktą ekonomiškai efektyviausio varianto įvertinimą.

2.   Tinkle gali būti pateikiama informacija, nurodyta PKP, taip pat informacija, susijusi su administracinėmis procedūromis, taikomomis PKP.

3.   Laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 (10), valstybės narės užtikrina, kad asmens duomenys būtų tvarkomi tik siekiant patikrinti, ar laikomasi šios direktyvos, visų pirma šioje direktyvoje nustatytų mokymo reikalavimų.

4.   Prieiga prie tinklo turi būti apsaugota. Valstybės narės gali suteikti prieigą tik kompetentingoms institucijoms, atsakingoms už šios direktyvos įgyvendinimą ir už jos laikymosi kontrolę.

12 straipsnis

Adaptavimas prie mokslo ir technikos pažangos

Komisijai pagal 13 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I ir II priedai, siekiant juos adaptuoti prie mokslo ir technikos pažangos.

13 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2019 m. liepos 26 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 12 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 12 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

14 straipsnis

Panaikinimas

Direktyva 2003/59/EB su pakeitimais, padarytais aktais, nurodytais IV priedo A dalyje, panaikinama, nedarant poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su direktyvų, nurodytų IV priedo B dalyje, perkėlimo į nacionalinę teisę terminais ir taikymo pradžios datomis.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą, ir skaitomos pagal V priede pateiktą atitikties lentelę.

15 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

16 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre 2022 m. gruodžio 14 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BEK

---

(1)  
  OL C 155, 2021 4 30, p. 78.

1

(2)  
  2022 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. gruodžio 8 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  
  2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo, iš dalies keičianti Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3820/85 ir Tarybos direktyvą 91/439/EEB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 76/914/EEB (OL L 226, 2003 9 10, p. 4).

3

(4)  Žr. IV priedo A dalį.

4

(5)  
  OL L 282, 2016 10 19, p. 4.

5

(6)  
  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/126/EB dėl vairuotojo pažymėjimų (OL L 403, 2006 12 30, p. 18).

6

(7)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

7

(8)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009 nustatantis bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantis Tarybos direktyvą 96/26/EB (OL L 300, 2009 11 14, p. 51).

8

(9)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių (OL L 300, 2009 11 14, p. 72).

9

(10)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

10

---

I PRIEDAS

MINIMALŪS KVALIFIKACIJOS IR MOKYMO REIKALAVIMAI

1 Skirsnis:

Dalykų sąrašas

Žinios, į kurias valstybės narės turi atsižvelgti nustatydamos pradinę kvalifikaciją ir kvalifikacijos kėlimą, turi apimti bent šiame sąraše išvardytus dalykus. Apmokomi vairuotojai turi įgyti tokio lygio žinių ir praktinių įgūdžių, kurie būtini saugiai vairuoti vairuotojo pažymėjime nurodytos atitinkamos kategorijos transporto priemones.

Minimalus kvalifikacijos lygis turi būti panašus bent į Europos kvalifikacijų sąrangos 2 lygmenį, nustatytą 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos (1) II priede.

1.   Racionalaus važiavimo aukštesniojo lygio mokymas, pagrįstas saugos taisyklėmis

Visi vairuotojo pažymėjimai

| 1.1. | Tikslas – išmanyti kinematinės grandinės charakteristikas, siekiant, kad ją būtų galima naudoti geriausiu įmanomu būdu:
  susijusios su sukimo momentu, variklio galios ir specialios variklio naudojimo kreivės, sūkių skaitiklio optimalaus naudojimo sritis, pavarų dėžės perdavimo skaičiaus grafika. |
| --- | --- |

1.1.

susijusios su sukimo momentu, variklio galios ir specialios variklio naudojimo kreivės, sūkių skaitiklio optimalaus naudojimo sritis, pavarų dėžės perdavimo skaičiaus grafika.

| 1.2. | Tikslas – išmanyti technines saugos valdiklių charakteristikas ir jų veikimą, kad būtų galima valdyti transporto priemonę, užtikrinti kuo mažesnį dėvėjimąsi ir užkirsti kelią veikimo sutrikimams:
  stabdžių ir lėtintuvo naudojimo apribojimai, stabdžių naudojimas kartu su lėtintuvu, geresnis greičio ir pavarų dėžės perdavimo koeficiento naudojimas, transporto priemonės inercijos panaudojimas, transporto priemonės greičio mažinimas ir jos stabdymas važiuojant nuokalnėn, veiksmai gedimo atveju, elektroninių ir mechaninių prietaisų, pavyzdžiui, elektroninės stabilumo programos (ESP), pažangiosios avarinio stabdymo sistemos (AEBS), stabdžių antiblokavimo sistemos (ABS), traukos kontrolės sistemos (TCS), transporto priemonių stebėsenos sistemų (IVMS) ir kitų patvirtintų naudoti pagalbinių vairavimo ar automatizavimo įtaisų naudojimas. |
| --- | --- |

1.2.

stabdžių ir lėtintuvo naudojimo apribojimai, stabdžių naudojimas kartu su lėtintuvu, geresnis greičio ir pavarų dėžės perdavimo koeficiento naudojimas, transporto priemonės inercijos panaudojimas, transporto priemonės greičio mažinimas ir jos stabdymas važiuojant nuokalnėn, veiksmai gedimo atveju, elektroninių ir mechaninių prietaisų, pavyzdžiui, elektroninės stabilumo programos (ESP), pažangiosios avarinio stabdymo sistemos (AEBS), stabdžių antiblokavimo sistemos (ABS), traukos kontrolės sistemos (TCS), transporto priemonių stebėsenos sistemų (IVMS) ir kitų patvirtintų naudoti pagalbinių vairavimo ar automatizavimo įtaisų naudojimas.

| 1.3. | Tikslas – gebėjimas optimaliai naudoti degalus:
  optimalus degalų naudojimas remiantis praktine patirtimi, susijusia su 1.1 ir 1.2 punktais, eismo srauto numatymo svarba, tinkama distancija kitų transporto priemonių atžvilgiu ir judančios transporto priemonės inercijos panaudojimas, pastovus greitis, nuosaikus vairavimo stilius ir tinkamas padangų slėgis, taip pat intelektinių transporto sistemų, kurios didina vairavimo efektyvumą ir padeda planuoti maršrutus, išmanymas. |
| --- | --- |

1.3.

optimalus degalų naudojimas remiantis praktine patirtimi, susijusia su 1.1 ir 1.2 punktais, eismo srauto numatymo svarba, tinkama distancija kitų transporto priemonių atžvilgiu ir judančios transporto priemonės inercijos panaudojimas, pastovus greitis, nuosaikus vairavimo stilius ir tinkamas padangų slėgis, taip pat intelektinių transporto sistemų, kurios didina vairavimo efektyvumą ir padeda planuoti maršrutus, išmanymas.

| 1.4. | Tikslas – gebėjimas numatyti, vertinti eismo pavojus ir prie jų prisitaikyti:
  turėti žinių apie skirtingas kelio, eismo ir oro sąlygas bei prisitaikyti prie jų, numatyti būsimus įvykius; suprasti, kaip pasiruošti kelionei esant neįprastoms oro sąlygoms ir kaip tą kelionę suplanuoti; išmanyti, kaip naudoti atitinkamą saugos įrangą, ir suprasti, kada kelionė turi būti atidėta arba atšaukta dėl ekstremalių oro sąlygų; prisitaikyti prie eismo pavojų, įskaitant pavojingą elgseną vykstant eismui ar dėmesio nukreipimą vairuojant (naudojant elektroninius prietaisus, valgant, geriant ir t. t.); atpažinti pavojingas situacijas ir prisitaikyti prie jų bei sugebėti valdyti su tuo susijusį stresą, visų pirma, kai tai susiję su transporto priemonių dydžiu ir svoriu bei pažeidžiamais kelių eismo dalyviais, pavyzdžiui, pėsčiaisiais, dviratininkais ir dviratėmis motorinėmis transporto priemonėmis;
  nustatyti galimas pavojingas situacijas ir tinkamai suvokti, kaip jos gali virsti situacijomis, kuriose susidūrimo nebeįmanoma išvengti, taip pat pasirinkti ir imtis tokių veiksmų, kuriais saugumo atsarga padidinama tiek, kad tuo atveju, jei galimos pavojingos situacijos taptų realios, susidūrimo dar būtų galima išvengti. |
| --- | --- |

1.4.

turėti žinių apie skirtingas kelio, eismo ir oro sąlygas bei prisitaikyti prie jų, numatyti būsimus įvykius; suprasti, kaip pasiruošti kelionei esant neįprastoms oro sąlygoms ir kaip tą kelionę suplanuoti; išmanyti, kaip naudoti atitinkamą saugos įrangą, ir suprasti, kada kelionė turi būti atidėta arba atšaukta dėl ekstremalių oro sąlygų; prisitaikyti prie eismo pavojų, įskaitant pavojingą elgseną vykstant eismui ar dėmesio nukreipimą vairuojant (naudojant elektroninius prietaisus, valgant, geriant ir t. t.); atpažinti pavojingas situacijas ir prisitaikyti prie jų bei sugebėti valdyti su tuo susijusį stresą, visų pirma, kai tai susiję su transporto priemonių dydžiu ir svoriu bei pažeidžiamais kelių eismo dalyviais, pavyzdžiui, pėsčiaisiais, dviratininkais ir dviratėmis motorinėmis transporto priemonėmis;

nustatyti galimas pavojingas situacijas ir tinkamai suvokti, kaip jos gali virsti situacijomis, kuriose susidūrimo nebeįmanoma išvengti, taip pat pasirinkti ir imtis tokių veiksmų, kuriais saugumo atsarga padidinama tiek, kad tuo atveju, jei galimos pavojingos situacijos taptų realios, susidūrimo dar būtų galima išvengti.

C, C + E, C1, C1 + E kategorijos vairuotojo pažymėjimai

| 1.5. | Tikslas – gebėjimas pakrauti transporto priemonę deramai laikantis saugos ir tinkamo transporto priemonės naudojimo taisyklių:
  važiuojančias transporto priemones veikiančios jėgos, pavarų dėžės perdavimo koeficientų naudojimas atsižvelgiant į transporto priemonės apkrovą ir kelio profilį, automatinės transmisijos sistemų naudojimas, transporto priemonės arba transporto priemonių junginio naudingosios apkrovos apskaičiavimas, bendro tūrio apskaičiavimas, krovinio paskirstymas, ašies perkrovos pasekmės, transporto priemonės stovumas ir sunkio centras, pakuočių ir padėklų tipai;
  pagrindiniai krovinių, kuriuos būtina sutvirtinti, tipai, fiksavimo ir sutvirtinimo būdai, sutvirtinimo juostų naudojimas, sutvirtinimo įtaisų tikrinimas, krovos įrangos naudojimas, dengimas brezentu ir jo nuėmimas. |
| --- | --- |

1.5.

važiuojančias transporto priemones veikiančios jėgos, pavarų dėžės perdavimo koeficientų naudojimas atsižvelgiant į transporto priemonės apkrovą ir kelio profilį, automatinės transmisijos sistemų naudojimas, transporto priemonės arba transporto priemonių junginio naudingosios apkrovos apskaičiavimas, bendro tūrio apskaičiavimas, krovinio paskirstymas, ašies perkrovos pasekmės, transporto priemonės stovumas ir sunkio centras, pakuočių ir padėklų tipai;

pagrindiniai krovinių, kuriuos būtina sutvirtinti, tipai, fiksavimo ir sutvirtinimo būdai, sutvirtinimo juostų naudojimas, sutvirtinimo įtaisų tikrinimas, krovos įrangos naudojimas, dengimas brezentu ir jo nuėmimas.

D, D + E, D1, D1 + E kategorijos vairuotojo pažymėjimai

| 1.6. | Tikslas – gebėjimas užtikrinti keleivių patogumus ir saugą:
  šoninių ir išilginių transporto priemonės svyravimų sureguliavimas, važiuojamosios dalies dalijimasis su kitais kelių eismo dalyviais, padėtis važiuojamojoje dalyje, tolydus stabdymas, iškyšų priežiūra, naudojimasis specialia infrastruktūra (viešosiomis erdvėmis, specialiomis eismo juostomis), saugaus vairavimo derinimas su kitomis vairuotojo funkcijomis, bendravimas su keleiviais, tam tikrų keleivių grupių (neįgaliųjų, vaikų) ypatumai. |
| --- | --- |

1.6.

šoninių ir išilginių transporto priemonės svyravimų sureguliavimas, važiuojamosios dalies dalijimasis su kitais kelių eismo dalyviais, padėtis važiuojamojoje dalyje, tolydus stabdymas, iškyšų priežiūra, naudojimasis specialia infrastruktūra (viešosiomis erdvėmis, specialiomis eismo juostomis), saugaus vairavimo derinimas su kitomis vairuotojo funkcijomis, bendravimas su keleiviais, tam tikrų keleivių grupių (neįgaliųjų, vaikų) ypatumai.

| 1.7. | Tikslas – gebėjimas pakrauti transporto priemonę deramai laikantis saugos ir tinkamo transporto priemonės naudojimo taisyklių:
  važiuojančias transporto priemones veikiančios jėgos, pavarų dėžės perdavimo koeficientų naudojimas atsižvelgiant į transporto priemonės apkrovą ir kelio profilį, automatinės transmisijos sistemų naudojimas, transporto priemonės arba transporto priemonių junginio naudingosios apkrovos apskaičiavimas, krovinio paskirstymas, ašies perkrovos pasekmės, transporto priemonės stovumas ir sunkio centras. |
| --- | --- |

1.7.

važiuojančias transporto priemones veikiančios jėgos, pavarų dėžės perdavimo koeficientų naudojimas atsižvelgiant į transporto priemonės apkrovą ir kelio profilį, automatinės transmisijos sistemų naudojimas, transporto priemonės arba transporto priemonių junginio naudingosios apkrovos apskaičiavimas, krovinio paskirstymas, ašies perkrovos pasekmės, transporto priemonės stovumas ir sunkio centras.

2.   Reglamentų taikymas

Visi vairuotojo pažymėjimai

| 2.1. | Tikslas – išmanyti su kelių transportu susijusią socialinę aplinką ir jį reglamentuojančias taisykles:
  transporto sektoriui būdingas ilgiausias darbo laikas; Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (EB) Nr. 561/2006 (2) ir (ES) Nr. 165/2014 (3) principai, taikymas ir pasekmės; baudos už tai, kad nenaudojamas tachografas, jis naudojamas netinkamai ir už jo rodmenų klastojimą; su kelių transportu susijusios socialinės aplinkos išmanymas: vairuotojų teisės ir pareigos, susijusios su pradine kvalifikacija ir kvalifikacijos kėlimu. |
| --- | --- |

2.1.

transporto sektoriui būdingas ilgiausias darbo laikas; Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (EB) Nr. 561/2006 (2) ir (ES) Nr. 165/2014 (3) principai, taikymas ir pasekmės; baudos už tai, kad nenaudojamas tachografas, jis naudojamas netinkamai ir už jo rodmenų klastojimą; su kelių transportu susijusios socialinės aplinkos išmanymas: vairuotojų teisės ir pareigos, susijusios su pradine kvalifikacija ir kvalifikacijos kėlimu.

C, C + E, C1, C1 + E kategorijų vairuotojo pažymėjimai

| 2.2. | Tikslas – išmanyti krovinių vežimą nustatančius reglamentus:
  leidimai atlikti vežimą, dokumentai, kuriuos privaloma turėti transporto priemonėje, draudimas važiuoti tam tikrais keliais, kelių mokesčiai, įprastais vežimo susitarimais nustatomi įpareigojimai, vežimo susitarimą sudarančių dokumentų rengimas, tarptautiniai vežimo leidimai, Tarptautinio krovinių vežimo keliais sutarties konvencija nustatomi įpareigojimai, tarptautinio važtaraščio parengimas, sienų kirtimas, krovinio ekspeditoriai, specialūs krovinius lydintys dokumentai. |
| --- | --- |

2.2.

leidimai atlikti vežimą, dokumentai, kuriuos privaloma turėti transporto priemonėje, draudimas važiuoti tam tikrais keliais, kelių mokesčiai, įprastais vežimo susitarimais nustatomi įpareigojimai, vežimo susitarimą sudarančių dokumentų rengimas, tarptautiniai vežimo leidimai, Tarptautinio krovinių vežimo keliais sutarties konvencija nustatomi įpareigojimai, tarptautinio važtaraščio parengimas, sienų kirtimas, krovinio ekspeditoriai, specialūs krovinius lydintys dokumentai.

D, D + E, D1, D1 + E kategorijų vairuotojo pažymėjimai

| 2.3. | Tikslas – išmanyti keleivių vežimą nustatančius reglamentus:
  specialių keleivių grupių vežimas, autobusuose naudojama saugos įranga, saugos diržai, transporto priemonės apkrova. |
| --- | --- |

2.3.

specialių keleivių grupių vežimas, autobusuose naudojama saugos įranga, saugos diržai, transporto priemonės apkrova.

3.   Sveikatos, kelių eismo ir aplinkos sauga, paslaugos, logistika

Visi vairuotojo pažymėjimai

| 3.1. | Tikslas – supažindinti vairuotojus su rizika, kurią kelia kelių eismas, ir nelaimingais atsitikimais darbe:
  nelaimingi atsitikimai darbe, kurie gali ištikti transporto sektoriuje, statistiniai kelių eismo nelaimių duomenys, į tuos nelaimingus atsitikimus pakliuvę sunkvežimiai/autobusai, žmonės, materialinės ir finansinės pasekmės. |
| --- | --- |

3.1.

nelaimingi atsitikimai darbe, kurie gali ištikti transporto sektoriuje, statistiniai kelių eismo nelaimių duomenys, į tuos nelaimingus atsitikimus pakliuvę sunkvežimiai/autobusai, žmonės, materialinės ir finansinės pasekmės.

| 3.2. | Tikslas – sugebėjimas užkirsti kelią nusikalstamumui ir nelegalių migrantų gabenimui:
  bendroji informacija, pasekmės vairuotojui, prevencinės priemonės, patikrinimų sąrašas, su transporto operatoriaus atsakomybe susiję teisės aktai. |
| --- | --- |

3.2.

bendroji informacija, pasekmės vairuotojui, prevencinės priemonės, patikrinimų sąrašas, su transporto operatoriaus atsakomybe susiję teisės aktai.

| 3.3. | Tikslas – sugebėjimas užkirsti kelią sveikatai kylančiai rizikai:
  ergonomikos principai, riziką keliantys judesiai ir padėtys, fizinis tinkamumas, pakrovimo ir iškrovimo pratimai, asmeninė apsauga. |
| --- | --- |

3.3.

ergonomikos principai, riziką keliantys judesiai ir padėtys, fizinis tinkamumas, pakrovimo ir iškrovimo pratimai, asmeninė apsauga.

| 3.4. | Tikslas – nusimanyti apie fizinių ir psichinių gebėjimų svarbą:
  sveiko ir subalansuoto maitinimosi principai, alkoholio, narkotikų arba bet kokios kitos medžiagos, galinčios turėti įtakos elgesiui, poveikis, nuovargio ir streso simptomai, priežastys ir poveikis, svarbiausia pagrindinio darbo/poilsio ciklo reikšmė. |
| --- | --- |

3.4.

sveiko ir subalansuoto maitinimosi principai, alkoholio, narkotikų arba bet kokios kitos medžiagos, galinčios turėti įtakos elgesiui, poveikis, nuovargio ir streso simptomai, priežastys ir poveikis, svarbiausia pagrindinio darbo/poilsio ciklo reikšmė.

| 3.5. | Tikslas – sugebėjimas įvertinti avarines situacijas:
  elgesys susiklosčius avarinei situacijai: padėties įvertinimas, avarijos pasekmių išvengimas, pagalbos iškvietimas, pagalba nukentėjusiems ir pirmosios pagalbos suteikimas, veiksmai, kurių imamasi kilus gaisrui, sunkvežimio/autobuso keleivių evakavimas, visų keleivių saugos užtikrinimas, atsakas smurtiniams veiksmams, pagrindiniai avarijos ataskaitos rengimo principai. |
| --- | --- |

3.5.

elgesys susiklosčius avarinei situacijai: padėties įvertinimas, avarijos pasekmių išvengimas, pagalbos iškvietimas, pagalba nukentėjusiems ir pirmosios pagalbos suteikimas, veiksmai, kurių imamasi kilus gaisrui, sunkvežimio/autobuso keleivių evakavimas, visų keleivių saugos užtikrinimas, atsakas smurtiniams veiksmams, pagrindiniai avarijos ataskaitos rengimo principai.

| 3.6. | Tikslas – sugebėjimas elgtis taip, kad būtų gerinama kompanijos reputacija:
  vairuotojo elgesys ir kompanijos reputacija: vairuotojo teikiamų paslaugų standarto svarba kompanijai, vairuotojo vaidmuo, žmonės, su kuriais vairuotojui tenka bendrauti, techninė transporto priemonės priežiūra, darbo organizavimas, komercinės ir finansinės ginčo pasekmės. |
| --- | --- |

3.6.

vairuotojo elgesys ir kompanijos reputacija: vairuotojo teikiamų paslaugų standarto svarba kompanijai, vairuotojo vaidmuo, žmonės, su kuriais vairuotojui tenka bendrauti, techninė transporto priemonės priežiūra, darbo organizavimas, komercinės ir finansinės ginčo pasekmės.

C, C + E, C1, C1 + E kategorijų vairuotojo pažymėjimai

| 3.7. | Tikslas – išmanyti vežimo kelių transportu ekonominius klausimus ir rinkos organizavimą:
  kelių transportas, palyginti su kitomis transporto rūšimis (konkurencija, krovinio siuntėjai), skirtingos kelių transporto veiklos rūšys (vežimas samdos pagrindais arba už atlygį, savo sąskaita, pagalbinė vežimo veikla), pagrindinių tipų transporto bendrovių organizacinė struktūra ir pagalbinės vežimo veiklos organizavimas, įvairių rūšių vežimo specializacija (automobilinėmis cisternomis, reguliuojamos temperatūros transporto priemonėmis, pavojingus krovinius vežti skirtomis transporto priemonėmis, gyvūnams vežti skirtomis transporto priemonėmis ir t. t.), sektoriaus pokyčiai (teikiamų paslaugų įvairinimas, vežimas geležinkelių/kelių transportu, subrangos sutarčių sudarymas ir t. t.). |
| --- | --- |

3.7.

kelių transportas, palyginti su kitomis transporto rūšimis (konkurencija, krovinio siuntėjai), skirtingos kelių transporto veiklos rūšys (vežimas samdos pagrindais arba už atlygį, savo sąskaita, pagalbinė vežimo veikla), pagrindinių tipų transporto bendrovių organizacinė struktūra ir pagalbinės vežimo veiklos organizavimas, įvairių rūšių vežimo specializacija (automobilinėmis cisternomis, reguliuojamos temperatūros transporto priemonėmis, pavojingus krovinius vežti skirtomis transporto priemonėmis, gyvūnams vežti skirtomis transporto priemonėmis ir t. t.), sektoriaus pokyčiai (teikiamų paslaugų įvairinimas, vežimas geležinkelių/kelių transportu, subrangos sutarčių sudarymas ir t. t.).

D, D + E, D1, D1 + E kategorijų vairuotojo pažymėjimai

| 3.8. | Tikslas – išmanyti keleivių vežimo kelių transportu ekonominius klausimus ir rinkos organizavimą:
  keleivių vežimas kelių transportu, palyginti su jų vežimu kitų rūšių transporto priemonėmis (geležinkeliu, privačiais automobiliais), įvairi veikla, susijusi su keleivių vežimu keliais, žinių apie neįgaliuosius gerinimas, sienų kirtimas (tarptautinis vežimas), pagrindinių tipų bendrovių, keleivius vežančių kelių transportu, organizacinė struktūra. |
| --- | --- |

3.8.

keleivių vežimas kelių transportu, palyginti su jų vežimu kitų rūšių transporto priemonėmis (geležinkeliu, privačiais automobiliais), įvairi veikla, susijusi su keleivių vežimu keliais, žinių apie neįgaliuosius gerinimas, sienų kirtimas (tarptautinis vežimas), pagrindinių tipų bendrovių, keleivius vežančių kelių transportu, organizacinė struktūra.

2 skirsnis:

3 straipsnio 1 dalies a punkte numatyta privaloma pradinė kvalifikacija

| 2.1. | Galimybė, apjungianti kurso lankymą ir egzaminą
  Pradinė kvalifikacija turi apimti visų 1 skirsnyje išvardytų dalykų mokymą. Šio pradinės kvalifikacijos kurso trukmė turi būti 280 valandų.
  Kiekvienas apmokomas vairuotojas bent 20 valandų turi individualiai vairuoti tam tikros kategorijos transporto priemonę, atitinkančią bent Direktyvoje 2006/126/EB nustatytus egzaminavimui naudojamos transporto priemonės reikalavimus.
  Su apmokomu vairuotoju, kai jis individualiai vairuoja transporto priemonę, turi būti instruktorius, su kuriuo patvirtintas mokymo centras yra sudaręs darbo sutartį. Kiekvienas apmokomas vairuotojas iš jam skiriamo 20 valandų individualaus vairavimo laiko ne ilgiau nei aštuonias valandas transporto priemonę gali vairuoti specialioje vietovėje arba naudodamasis aukščiausios klasės treniruokliu, kad būtų galima įvertinti įgytą gebėjimą racionaliai vairuoti laikantis saugumo taisyklių, ypač atsižvelgiant į transporto priemonės valdymą skirtingomis kelio sąlygomis ir kelio sąlygų pasikeitimą esant skirtingoms atmosferos sąlygoms, važiuojant dieną arba naktį, ir gebėjimą optimaliai naudoti degalus.
  Valstybės narės gali leisti dalį mokymo kurso dėstyti patvirtintame mokymo centre naudojant IRT priemones, pavyzdžiui, e. mokymosi priemones, kartu išlaikant aukštą mokymo kokybę ir efektyvumą ir pasirenkant dalykus, kuriuos mokant IRT priemones galima veiksmingiausiai panaudoti. Visų pirma valstybės narės reikalauja patikimo naudotojo tapatybės nustatymo ir tinkamų kontrolės priemonių. Valstybės narės pagal kitus Sąjungos teisės aktus reikalaujamą specialų mokymą gali laikyti mokymo dalimi. Toks mokymas apima bent mokymą, kurį pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/68/EB (4) reikia baigti norint vežti pavojingus krovinius, žinių apie neįgaliuosius gerinimą, numatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 181/2011 (5), ir mokymą apie gyvūnų vežimą pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2005 (6).
  5 straipsnio 5 dalyje nurodytiems vairuotojams pradinės kvalifikacijos suteikimo kursas turi trukti 70 valandų, įskaitant penkias individualaus vairavimo valandas.
  To mokymo pabaigoje valstybės narės kompetentingos institucijos arba jų paskiriama įstaiga surengia vairuotojui rašytinį arba žodinį egzaminą. Į egzaminą turi būti įtraukiamas bent vienas klausimas iš kiekvieno tikslo, kuris nurodomas 1 skirsnyje pateikiamame dalykų sąraše. |
| --- | --- |

2.1.

Pradinė kvalifikacija turi apimti visų 1 skirsnyje išvardytų dalykų mokymą. Šio pradinės kvalifikacijos kurso trukmė turi būti 280 valandų.

Kiekvienas apmokomas vairuotojas bent 20 valandų turi individualiai vairuoti tam tikros kategorijos transporto priemonę, atitinkančią bent Direktyvoje 2006/126/EB nustatytus egzaminavimui naudojamos transporto priemonės reikalavimus.

Su apmokomu vairuotoju, kai jis individualiai vairuoja transporto priemonę, turi būti instruktorius, su kuriuo patvirtintas mokymo centras yra sudaręs darbo sutartį. Kiekvienas apmokomas vairuotojas iš jam skiriamo 20 valandų individualaus vairavimo laiko ne ilgiau nei aštuonias valandas transporto priemonę gali vairuoti specialioje vietovėje arba naudodamasis aukščiausios klasės treniruokliu, kad būtų galima įvertinti įgytą gebėjimą racionaliai vairuoti laikantis saugumo taisyklių, ypač atsižvelgiant į transporto priemonės valdymą skirtingomis kelio sąlygomis ir kelio sąlygų pasikeitimą esant skirtingoms atmosferos sąlygoms, važiuojant dieną arba naktį, ir gebėjimą optimaliai naudoti degalus.

Valstybės narės gali leisti dalį mokymo kurso dėstyti patvirtintame mokymo centre naudojant IRT priemones, pavyzdžiui, e. mokymosi priemones, kartu išlaikant aukštą mokymo kokybę ir efektyvumą ir pasirenkant dalykus, kuriuos mokant IRT priemones galima veiksmingiausiai panaudoti. Visų pirma valstybės narės reikalauja patikimo naudotojo tapatybės nustatymo ir tinkamų kontrolės priemonių. Valstybės narės pagal kitus Sąjungos teisės aktus reikalaujamą specialų mokymą gali laikyti mokymo dalimi. Toks mokymas apima bent mokymą, kurį pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/68/EB (4) reikia baigti norint vežti pavojingus krovinius, žinių apie neįgaliuosius gerinimą, numatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 181/2011 (5), ir mokymą apie gyvūnų vežimą pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2005 (6).

5 straipsnio 5 dalyje nurodytiems vairuotojams pradinės kvalifikacijos suteikimo kursas turi trukti 70 valandų, įskaitant penkias individualaus vairavimo valandas.

To mokymo pabaigoje valstybės narės kompetentingos institucijos arba jų paskiriama įstaiga surengia vairuotojui rašytinį arba žodinį egzaminą. Į egzaminą turi būti įtraukiamas bent vienas klausimas iš kiekvieno tikslo, kuris nurodomas 1 skirsnyje pateikiamame dalykų sąraše.

| 2.2. | Galimybė, apimanti egzaminų laikymą
  Valstybių narių kompetentingos institucijos arba jų paskirtos įstaigos organizuoja 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje nurodytus teorinius ir praktinius egzaminus, siekdamos, kad būtų patikrinama, ar 1 skirsnyje išvardytų dalykų ir tikslų apmokomo vairuotojo išmanymo lygis atitinka nustatytąjį pirmiau minėtame skirsnyje.


  a) | Teorinis egzaminas sudaromas bent iš dviejų dalių:


  i) | klausimų, įskaitant klausimus, į kuriuos atsakymus reikia pasirinkti iš kelių variantų, klausimų, į kurios pateikiamas tiesioginis atsakymas, arba abiejų variantų derinimas; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Valstybių narių kompetentingos institucijos arba jų paskirtos įstaigos organizuoja 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje nurodytus teorinius ir praktinius egzaminus, siekdamos, kad būtų patikrinama, ar 1 skirsnyje išvardytų dalykų ir tikslų apmokomo vairuotojo išmanymo lygis atitinka nustatytąjį pirmiau minėtame skirsnyje.

a)

Teorinis egzaminas sudaromas bent iš dviejų dalių:

i)

klausimų, įskaitant klausimus, į kuriuos atsakymus reikia pasirinkti iš kelių variantų, klausimų, į kurios pateikiamas tiesioginis atsakymas, arba abiejų variantų derinimas;

| ii) | atvejo nagrinėjimas. |
| --- | --- |

ii)

atvejo nagrinėjimas.

Teorinio egzamino trukmė turi būti ne trumpesnė nei keturios valandos.

| b) | Praktinis egzaminas sudaromas iš dviejų dalių:


  i) | vairavimo egzaminas, kuriuo įvertinamas racionaliojo vairavimo, atsižvelgiant į saugumo taisykles, išmokimo lygis. Egzaminas, jeigu įmanoma, organizuojamas ne gyvenamuosiuose rajonuose nutiestais keliais, greitkeliuose ir magistralėse (arba panašiose vietose) ir visų rūšių gyvenamuosiuose rajonuose esančiais automobilių keliais, atitinkančiais skirtingų tipų sunkumus, kurių vairuotojui gali iškilti. Tikslinga, kad šis egzaminas būtų rengiamas skirtingų eismo srautų sąlygomis. Važiavimo keliais trukmė turi būti paskirstoma taip, kad kandidatą būtų galima įvertinti visomis eismo sąlygomis, kuriomis jam gali tekti važiuoti. Šio egzamino trukmė neturi būti trumpesnė nei 90 minučių; |
| --- | --- | --- |

b)

Praktinis egzaminas sudaromas iš dviejų dalių:

i)

vairavimo egzaminas, kuriuo įvertinamas racionaliojo vairavimo, atsižvelgiant į saugumo taisykles, išmokimo lygis. Egzaminas, jeigu įmanoma, organizuojamas ne gyvenamuosiuose rajonuose nutiestais keliais, greitkeliuose ir magistralėse (arba panašiose vietose) ir visų rūšių gyvenamuosiuose rajonuose esančiais automobilių keliais, atitinkančiais skirtingų tipų sunkumus, kurių vairuotojui gali iškilti. Tikslinga, kad šis egzaminas būtų rengiamas skirtingų eismo srautų sąlygomis. Važiavimo keliais trukmė turi būti paskirstoma taip, kad kandidatą būtų galima įvertinti visomis eismo sąlygomis, kuriomis jam gali tekti važiuoti. Šio egzamino trukmė neturi būti trumpesnė nei 90 minučių;

| ii) | bent iš 1.5, 1.6, 1.7, 3.2, 3.3 ir 3.5 punktų sudarytas praktinis egzaminas. Šio egzamino trukmė neturi būti trumpesnė nei 30 minučių. |
| --- | --- |

ii)

bent iš 1.5, 1.6, 1.7, 3.2, 3.3 ir 3.5 punktų sudarytas praktinis egzaminas. Šio egzamino trukmė neturi būti trumpesnė nei 30 minučių.

Praktiniam egzaminui naudojama transporto priemonė turi atitikti bent Direktyvoje 2006/126/EB nustatytus egzaminavimui naudojamos transporto priemonės reikalavimus.

Praktinį egzaminą galima papildyti trečiu egzaminu, kuris organizuojamas specialioje vietovėje arba naudojant treniruoklį, kad būtų galima įvertinti įgytą sugebėjimą važiuoti racionaliai laikantis saugumo taisyklių, ypač atsižvelgiant į transporto priemonės vairavimą skirtingomis kelio sąlygomis ir atsižvelgiant į tų kelio sąlygų pasikeitimą esant skirtingoms atmosferos sąlygoms ir važiuojant dieną arba naktį.

Šio pasirinktino egzamino trukmė nenustatoma. Jeigu vairuotojas laikytų šį egzaminą, jo trukmę galima atimti iš i papunktyje nurodomo 90 minučių važiavimo egzamino trukmės, tačiau negalima atimti daugiau nei 30 minučių.

5 straipsnio 5 dalyje nurodytiems vairuotojams teorinis egzaminas turi būti sudaromas tik iš 1 skirsnyje nurodytų dalykų, kurie svarbūs transporto priemonėms, kurioms nustatoma nauja pradinė kvalifikacija. Tačiau šie vairuotojai privalo laikyti visą praktinį egzaminą.

3 skirsnis:

3 straipsnio 2 dalyje numatoma pagreitintu būdu įgyta pradinė kvalifikacija

Pagreitintu būdu įgyta pradinė kvalifikacija turi apimti visų 1 skirsnyje išvardytų dalykų mokymą. Jo trukmė turi būti 140 valandų.

Kiekvienas apmokomas vairuotojas turi bent 10 valandų individualiai vairuoti tam tikros kategorijos transporto priemonę, atitinkančią bent Direktyvoje 2006/126/EB nustatytus egzaminavimui naudojamos transporto priemonės reikalavimus.

Su apmokomu vairuotoju, kai jis individualiai vairuoja transporto priemonę, turi būti instruktorius, su kuriuo patvirtintas mokymo centras yra sudaręs darbo sutartį. Kiekvienas apmokomas vairuotojas iš jam skiriamo 10 valandų individualaus vairavimo laiko ne ilgiau nei keturias valandas transporto priemonę gali vairuoti specialioje vietovėje arba naudodamasis aukščiausios klasės treniruokliu, kad būtų galima įvertinti įgytą gebėjimą racionaliai vairuoti laikantis saugumo taisyklių, ypač atsižvelgiant į transporto priemonės vairavimą skirtingomis kelio sąlygomis ir tų kelio sąlygų pasikeitimą esant skirtingoms atmosferos sąlygoms, važiuojant dieną arba naktį, ir gebėjimą optimaliai naudoti degalus.

2.1 punkto ketvirtos pastraipos nuostatos taip pat taikomos pagreitintu būdu įgytai pradinei kvalifikacijai.

5 straipsnio 5 dalyje nurodytiems vairuotojams pagreitintu būdu įgyjant pradinę kvalifikaciją mokymo kursas turi trukti 35 valandas, įskaitant dvi su puse individualaus vairavimo valandas.

To mokymo pabaigoje valstybės narės kompetentingos institucijos arba jų paskiriama įstaiga surengia vairuotojui rašytinį arba žodinį egzaminą. Į egzaminą turi būti įtraukiamas bent vienas klausimas iš kiekvieno tikslo, kuris nurodomas 1 skirsnyje pateikiamame dalykų sąraše.

4 skirsnis:

3 straipsnio 1 dalies b punkte numatomas privalomas kvalifikacijos kėlimas

Privalomus kvalifikacijos kėlimo kursus turi organizuoti patvirtintas mokymo centras. Jų trukmė turi būti 35 valandos kas penkerius metus, o dėstomi jie bent septynių valandų trukmės laikotarpiais, kuriuos galima išdalyti per dvi iš eilės einančias dienas. Naudojant e. mokymosi priemones patvirtintas mokymo centras užtikrina, kad būtų išlaikoma tinkama mokymo kokybė, įskaitant renkantis dalykus, kurių mokant galima veiksmingiausiai panaudoti IRT priemones. Visų pirma valstybės narės reikalauja patikimo naudotojo tapatybės nustatymo ir tinkamų kontrolės priemonių. Ilgiausia e. mokymosi trukmė negali viršyti 12 valandų. Bent vienu mokymo kurso laikotarpiu turi būti dėstomas su kelių eismo saugumu susijęs dalykas. Sudarant mokymo turinį atsižvelgiama į mokymo poreikius, susijusius su vairuotojo atliekamomis vežimo operacijomis, ir į atitinkamus teisinius ir technologijų pokyčius, taip pat, kiek įmanoma, turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius vairuotojo mokymo poreikius. Įvairūs dalykai turėtų būti išdėstomi per 35 valandas, įskaitant pakartotinį mokymą, kai matyti, kad vairuotojui reikalingas specialus pakartojimas.

Valstybės narės gali numatyti, kad baigtas specialus mokymas, kurio reikalaujama pagal kitus Sąjungos teisės aktus, gali būti įskaitomas kaip ne daugiau kaip vienas iš numatytų septynių valandų trukmės laikotarpių. Tas mokymas apima bent pagal Direktyvą 2008/68/EB reikalaujamą mokymą apie pavojingų krovinių vežimą, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1/2005 reikalaujamą mokymą apie gyvūnų vežimą ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 181/2011 reikalaujamą žinių apie neįgaliuosius gerinimą, kuris būtinas norint vežti keleivius. Tačiau valstybės narės gali nuspręsti, kad baigtas specialus mokymas apie pavojingų krovinių vežimą, kurio reikalaujama pagal Direktyvą 2008/68/EB, įskaitomas kaip du iš septynių valandų trukmės laikotarpių, jeigu tai yra vienintelis kitas mokymas, į kurį atsižvelgiama keliant kvalifikaciją.

5 skirsnis:

pradinės kvalifikacijos ir kvalifikacijos kėlimo patvirtinimas

| 5.1. | Mokymo centrus, organizuojančius pradinės kvalifikacijos ir kvalifikacijos kėlimo kursus, turi patvirtinti valstybių narių kompetentingos institucijos. Patvirtinimą galima suteikti tik gavus raštišką paraišką. Su paraiška pateikiami dokumentai, įskaitant:


  5.1.1. | atitinkamą kvalifikacijos ir mokymo programą, kurioje nurodomi mokomi dalykai ir nustatomas siūlomas įgyvendinimo planas ir mokymo metodai; |
| --- | --- | --- |

5.1.

5.1.1.

atitinkamą kvalifikacijos ir mokymo programą, kurioje nurodomi mokomi dalykai ir nustatomas siūlomas įgyvendinimo planas ir mokymo metodai;

| 5.1.2. | instruktorių kvalifikaciją ir veiklos sritis; |
| --- | --- |

5.1.2.

instruktorių kvalifikaciją ir veiklos sritis;

| 5.1.3. | informaciją apie pastatus, kuriuose organizuojami kursai, mokymo medžiagą, išteklius, kurie prieinami praktiniam darbui, ir naudojamą transporto priemonių parką; |
| --- | --- |

5.1.3.

informaciją apie pastatus, kuriuose organizuojami kursai, mokymo medžiagą, išteklius, kurie prieinami praktiniam darbui, ir naudojamą transporto priemonių parką;

| 5.1.4. | sąlygas, kurios nustatomos pageidaujantiems dalyvauti kursuose (dalyvių skaičius). |
| --- | --- |

5.1.4.

sąlygas, kurios nustatomos pageidaujantiems dalyvauti kursuose (dalyvių skaičius).

| 5.2. | Kompetentinga institucija turi suteikti raštišką patvirtinimą atsižvelgdama į šias sąlygas:


  5.2.1. | turi būti mokoma atsižvelgiant į dokumentus, kurie pateikiami su paraiška; |
| --- | --- | --- |

5.2.

5.2.1.

turi būti mokoma atsižvelgiant į dokumentus, kurie pateikiami su paraiška;

| 5.2.2. | kompetentingai institucijai turi būti suteikiama teisė siųsti įgaliotus asmenis, kurie padėtų organizuoti patvirtintų centrų kursus, ir turi būti suteikiama teisė kontroliuoti tuos centrus naudojamų išteklių ir tinkamo mokymo kursų ir egzaminų organizavimo požiūriu; |
| --- | --- |

5.2.2.

kompetentingai institucijai turi būti suteikiama teisė siųsti įgaliotus asmenis, kurie padėtų organizuoti patvirtintų centrų kursus, ir turi būti suteikiama teisė kontroliuoti tuos centrus naudojamų išteklių ir tinkamo mokymo kursų ir egzaminų organizavimo požiūriu;

| 5.2.3. | patvirtinimą galima atšaukti arba sustabdyti jo galiojimą, jeigu nebesilaikoma patvirtinimo sąlygų. |
| --- | --- |

5.2.3.

patvirtinimą galima atšaukti arba sustabdyti jo galiojimą, jeigu nebesilaikoma patvirtinimo sąlygų.

Patvirtintas centras turi užtikrinti, kad instruktoriai deramai išmanytų naujausius reglamentus ir mokymo reikalavimus. Taikant specialią atrankos tvarką, instruktoriai turi pateikti sertifikatus, patvirtinančius, kad jie išmano dalyko medžiagą ir mokymo metodus. Vertinant praktinio mokymo įgūdžius, instruktoriai turi pateikti sertifikatus, patvirtinančius profesionalaus vairuotojo patirtį arba panašią vairavimo patirtį, pvz., krovininių transporto priemonių vairavimo instruktorių.

Mokymo programa turi atitikti patvirtinimą ir turi apimti 1 skirsnyje išvardytus dalykus.

---

(1)  
  2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo (OL C 111, 2008 5 6, p. 1).

(2)  
  2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 3821/85 ir (EB) Nr. 2135/98 bei panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 3820/85 (OL L 102, 2006 4 11, p. 1.).

(3)  
  2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 165/2014 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo (OL L 60, 2014 2 28, p. 1).

(4)  
  2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13).

(5)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 181/2011 dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 (OL L 55, 2011 2 28, p. 1).

(6)  
  2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atliekant susijusias operacijas ir iš dalies keičiantis Direktyvas 64/432/EEB ir 93/119/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1255/97 (OL L 3, 2005 1 5, p. 1).

---

II PRIEDAS

SUSITARIMAI DĖL VAIRUOTOJO KVALIFIKACINĖS KORTELĖS EUROPOS SĄJUNGOS PAVYZDŽIO

1.   Vairuotojo kvalifikacinės kortelės fizinės charakteristikos

Vairuotojo kvalifikacinės kortelės fizinės charakteristikos turi atitikti ISO standartus 7810 ir 7816–1.

Patikrinimo metodai, kuriais vertinamos vairuotojo kvalifikacinės kortelės fizinės charakteristikos ir kuriais siekiama užtikrinti, kad jos atitiktų tarptautinius standartus, turi atitikti ISO standartą 10373.

2.   Vairuotojo kvalifikacinėje kortelėje pateikiama informacija

Vairuotojo kvalifikacinė kortelė turi būti dvipusė:

Pirmoje pusėje turi būti:

| a) | užrašas „kvalifikacinė vairuotojo kortelė“, didžiosiomis raidėmis išspausdintas vairuotojo kvalifikacinę kortelę išduodančios valstybės narės oficialia kalba arba oficialiomis kalbomis; |
| --- | --- |

a)

užrašas „kvalifikacinė vairuotojo kortelė“, didžiosiomis raidėmis išspausdintas vairuotojo kvalifikacinę kortelę išduodančios valstybės narės oficialia kalba arba oficialiomis kalbomis;

| b) | vairuotojo kvalifikacinę kortelę išduodančios valstybės narės pavadinimas (neprivaloma); |
| --- | --- |

b)

vairuotojo kvalifikacinę kortelę išduodančios valstybės narės pavadinimas (neprivaloma);

| c) | vairuotojo kvalifikacinę kortelę išdavusios valstybės narės skiriamasis ženklas, atspausdintas negatyvu mėlynos spalvos stačiakampyje ir apsuptas 12 geltonų žvaigždžių; skiriamieji ženklai:


  B | : | Belgija |
| --- | --- | --- | --- |
| BG | : | Bulgarija |
| CZ | : | Čekija |
| DK | : | Danija |
| D | : | Vokietija |
| EST | : | Estija |
| IRL | : | Airija |
| GR | : | Graikija |
| E | : | Ispanija |
| F | : | Prancūzija |
| HR | : | Kroatija |
| I | : | Italija |
| CY | : | Kipras |
| LV | : | Latvija |
| LT | : | Lietuva |
| L | : | Liuksemburgas |
| H | : | Vengrija |
| M | : | Malta |
| NL | : | Nyderlandai |
| A | : | Austrija |
| PL | : | Lenkija |
| P | : | Portugalija |
| RO | : | Rumunija |
| SLO | : | Slovėnija |
| SK | : | Slovakija |
| FIN | : | Suomija |
| S | : | Švedija |

c)

vairuotojo kvalifikacinę kortelę išdavusios valstybės narės skiriamasis ženklas, atspausdintas negatyvu mėlynos spalvos stačiakampyje ir apsuptas 12 geltonų žvaigždžių; skiriamieji ženklai:

B

:

Belgija

BG

:

Bulgarija

CZ

:

Čekija

DK

:

Danija

D

:

Vokietija

EST

:

Estija

IRL

:

Airija

GR

:

Graikija

E

:

Ispanija

F

:

Prancūzija

HR

:

Kroatija

I

:

Italija

CY

:

Kipras

LV

:

Latvija

LT

:

Lietuva

L

:

Liuksemburgas

H

:

Vengrija

M

:

Malta

NL

:

Nyderlandai

A

:

Austrija

PL

:

Lenkija

P

:

Portugalija

RO

:

Rumunija

SLO

:

Slovėnija

SK

:

Slovakija

FIN

:

Suomija

S

:

Švedija

| d) | vairuotojo kvalifikacinei kortelei būdinga informacija, kuri sunumeruojama taip:


  1. | turėtojo pavardė; |
| --- | --- | --- |

d)

vairuotojo kvalifikacinei kortelei būdinga informacija, kuri sunumeruojama taip:

1.

turėtojo pavardė;

| 2. | turėtojo vardas; |
| --- | --- |

2.

turėtojo vardas;

| 3. | turėtojo gimimo vieta ir data; |
| --- | --- |

3.

turėtojo gimimo vieta ir data;

| 4. | a) | išdavimo data; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

išdavimo data;

| b) | galiojimo pabaigos data; |
| --- | --- |

b)

galiojimo pabaigos data;

| c) | išduodančios institucijos pavadinimas (galima spausdinti antroje pusėje); |
| --- | --- |

c)

išduodančios institucijos pavadinimas (galima spausdinti antroje pusėje);

| d) | skirtingas palyginti su vairuotojo pažymėjimo numeris administravimo reikmėms (neprivaloma); |
| --- | --- |

d)

skirtingas palyginti su vairuotojo pažymėjimo numeris administravimo reikmėms (neprivaloma);

| 5. | a) | vairuotojo pažymėjimo numeris; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

vairuotojo pažymėjimo numeris;

| b) | serijos numeris; |
| --- | --- |

b)

serijos numeris;

| 6. | turėtojo fotografija; |
| --- | --- |

6.

turėtojo fotografija;

| 7. | turėtojo parašas; |
| --- | --- |

7.

turėtojo parašas;

| 8. | nuolatinė turėtojo gyvenamoji vieta arba pašto adresas (neprivaloma); |
| --- | --- |

8.

nuolatinė turėtojo gyvenamoji vieta arba pašto adresas (neprivaloma);

| 9. | transporto priemonių, kurias vairuotojui leidžiama vairuoti atsižvelgiant į jo pradinę kvalifikaciją ir kvalifikacijos kėlimo reikalavimus, kategorijos; |
| --- | --- |

9.

transporto priemonių, kurias vairuotojui leidžiama vairuoti atsižvelgiant į jo pradinę kvalifikaciją ir kvalifikacijos kėlimo reikalavimus, kategorijos;

| e) | pavadinimas „Europos Sąjungos pavyzdys“ vairuotojo kvalifikacinę kortelę išdavusios valstybės narės kalba ar kalbomis bei pavadinimas „vairuotojo kvalifikacinė kortelė“ kitomis Sąjungos oficialiosiomis kalbomis, atspausdintas mėlyna spalva, kad sudarytų kortelės foną: | tarjeta de cualificación del conductor |
| --- | --- | --- |

e)

pavadinimas „Europos Sąjungos pavyzdys“ vairuotojo kvalifikacinę kortelę išdavusios valstybės narės kalba ar kalbomis bei pavadinimas „vairuotojo kvalifikacinė kortelė“ kitomis Sąjungos oficialiosiomis kalbomis, atspausdintas mėlyna spalva, kad sudarytų kortelės foną:

tarjeta de cualificación del conductor

| | карта за квалификация на водача |
| --- | --- |

карта за квалификация на водача

| | osvědčení profesní způsobilosti řidiče |
| --- | --- |

osvědčení profesní způsobilosti řidiče

| | chaufføruddannelsesbevis |
| --- | --- |

chaufføruddannelsesbevis

| | Fahrerqualifizierungsnachweis |
| --- | --- |

Fahrerqualifizierungsnachweis

| | juhi pädevustunnistus |
| --- | --- |

juhi pädevustunnistus

| | δελτίο επιμόρφωσης οδηγού |
| --- | --- |

δελτίο επιμόρφωσης οδηγού

| | driver qualification card |
| --- | --- |

driver qualification card

| | carte de qualification de conducteur |
| --- | --- |

carte de qualification de conducteur

| | cárta cáilíochta tiománaí |
| --- | --- |

cárta cáilíochta tiománaí

| | kvalifikacijska kartica vozača |
| --- | --- |

kvalifikacijska kartica vozača

| | carta di qualificazione del conducente |
| --- | --- |

carta di qualificazione del conducente

| | vadītāja kvalifikācijas apliecība |
| --- | --- |

vadītāja kvalifikācijas apliecība

| | vairuotojo kvalifikacinė kortelė |
| --- | --- |

vairuotojo kvalifikacinė kortelė

| | gépjárművezetői képesítési igazolvány |
| --- | --- |

gépjárművezetői képesítési igazolvány

| | karta ta’ kwalifika tas-sewwieq |
| --- | --- |

karta ta’ kwalifika tas-sewwieq

| | kwalificatiekaart bestuurder |
| --- | --- |

kwalificatiekaart bestuurder

| | karta kwalifikacji kierowcy |
| --- | --- |

karta kwalifikacji kierowcy

| | carta de qualificação de motorista |
| --- | --- |

carta de qualificação de motorista

| | cartelă de pregătire profesională a conducătorului auto |
| --- | --- |

cartelă de pregătire profesională a conducătorului auto

| | kvalifikačná karta vodiča |
| --- | --- |

kvalifikačná karta vodiča

| | kartica o usposobljenosti voznika |
| --- | --- |

kartica o usposobljenosti voznika

| | kuljettajan ammattipätevyyskortti |
| --- | --- |

kuljettajan ammattipätevyyskortti

| | yrkeskompetensbevis för förare |
| --- | --- |

yrkeskompetensbevis för förare

| f) | etaloninės spalvos:


  — | mėlyna: Pantone Reflex blue, |
| --- | --- | --- |

f)

etaloninės spalvos:

—

mėlyna: Pantone Reflex blue,

| — | geltona: Pantone yellow; |
| --- | --- |

—

geltona: Pantone yellow;

Antroje pusėje turi būti:

| a) | 9. | transporto priemonių, kurias vairuotojui leidžiama vairuoti atsižvelgiant į jo pradinę kvalifikaciją ir kvalifikacijos kėlimo reikalavimus, kategorijos; |
| --- | --- | --- |

a)

9.

transporto priemonių, kurias vairuotojui leidžiama vairuoti atsižvelgiant į jo pradinę kvalifikaciją ir kvalifikacijos kėlimo reikalavimus, kategorijos;

| 10. | Direktyvos 2006/126/EB I priede numatytas suderintas Sąjungos kodas „95“; |
| --- | --- |

10.

Direktyvos 2006/126/EB I priede numatytas suderintas Sąjungos kodas „95“;

| 11. | vieta, palikta tam, kad vairuotojo kvalifikacinę kortelę išduodanti valstybė narė galėtų įrašyti esminius administracinius arba su kelių eismo saugumu susijusius duomenis (neprivaloma). Jeigu duomenys susiję su šiame priede nustatoma antrašte, prieš tuos duomenis turi būti rašomas atitinkamas antraštės numeris; |
| --- | --- |

11.

vieta, palikta tam, kad vairuotojo kvalifikacinę kortelę išduodanti valstybė narė galėtų įrašyti esminius administracinius arba su kelių eismo saugumu susijusius duomenis (neprivaloma). Jeigu duomenys susiję su šiame priede nustatoma antrašte, prieš tuos duomenis turi būti rašomas atitinkamas antraštės numeris;

| b) | vairuotojo kvalifikacinės kortelės pirmoje ir antroje pusėse pateikiamų sunumeruotų antraščių paaiškinimas (bent 1, 2, 3, 4a, 4b, 4c, 5a, 5b ir 10 antraščių). |
| --- | --- |

b)

vairuotojo kvalifikacinės kortelės pirmoje ir antroje pusėse pateikiamų sunumeruotų antraščių paaiškinimas (bent 1, 2, 3, 4a, 4b, 4c, 5a, 5b ir 10 antraščių).

Jeigu valstybė narė šias antraštes pageidauja pateikti ne anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis, o kita nacionaline kalba, ji parengia vairuotojo kvalifikacinės kortelės versiją dviem kalbomis, naudodama vieną iš tų kalbų ir nedarydama poveikio kitoms šio priedo nuostatoms.

3.   Saugumas, įskaitant duomenų apsaugą

Įvairiomis sudedamosiomis vairuotojo kvalifikacinės kortelės dalimis siekiama užtikrinti, kad ji nebūtų klastojama arba padirbinėjama ir kad būtų nustatomi visi bandymai tai padaryti.

Valstybė narė turi užtikrinti, kad vairuotojo kvalifikacinės kortelės saugumo lygis atitiktų bent vairuotojo pažymėjimo saugumo lygį.

4.   Specialūs susitarimai

Valstybės narės, pasitarusios su Komisija ir nepažeisdamos kitų šio priedų nuostatų, gali pridėti spalvų arba ženklų, pvz., brūkšninį kodą, nacionalinius simbolius ir apsaugines priemones.

Atsižvelgiant į abipusį vairuotojo kvalifikacinių kortelių pripažinimą, brūkšniniu kodu galima nenurodyti jokios kitos informacijos, palyginti su įskaitomai jau pateiktąja kvalifikacinėje vairuotojo kortelėje arba kuri yra svarbi išduodant kortelę.

5.   Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Vairuotojo kvalifikacinės kortelės, išduotos anksčiau nei 2020 m. gegužės 23 d. galioja iki jų galiojimo datos pabaigos.

6.   Vairuotojo kvalifikacinės kortelės Europos Sąjungos pavyzdys

Image 1

---

III PRIEDAS

NUORODŲ Į TAM TIKRAS VAIRUOTOJŲ PAŽYMĖJIMŲ KATEGORIJAS ATITIKTIES LENTELĖ

| Nuoroda šioje direktyvoje | Nuoroda Direktyvoje 2006/126/EB |
| --- | --- |
| C + E | CE |
| C1 + E | C1E |
| D + E | DE |
| D1 + E | D1E |

Nuoroda šioje direktyvoje

Nuoroda Direktyvoje 2006/126/EB

C + E

CE

C1 + E

C1E

D + E

DE

D1 + E

D1E

---

IV PRIEDAS

A dalis

Panaikinta direktyva ir jos vėlesni pakeitimai

(nurodyti 14 straipsnyje)

| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/59/EB
  (OL L 226, 2003 9 10, p. 4). | |
| --- | --- |
| Tarybos direktyva 2004/66/EB
  (OL L 168, 2004 5 1, p. 35). | Tik priedo IV punkto 2 papunktis |
| Tarybos direktyva 2006/103/EB
  (OL L 363, 2006 12 20, p. 344). | Tik priedo A punkto 6 papunktis |
| Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1137/2008
  (OL L 311, 2008 11 21, p. 1). | Tik priedo 9.11 punktas |
| Tarybos direktyva 2013/22/ES
  (OL L 158, 2013 6 10, p. 356). | Tik priedo A punkto 4 papunktis |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/645
  (OL L 112, 2018 5 2, p. 29). | Tik 1 straipsnis ir priedas |
| Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1243
  (OL L 198, 2019 7 25, p. 241). | Tik priedo IX punkto 5 papunktis |

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/59/EB

(OL L 226, 2003 9 10, p. 4).

Tarybos direktyva 2004/66/EB

(OL L 168, 2004 5 1, p. 35).

Tik priedo IV punkto 2 papunktis

Tarybos direktyva 2006/103/EB

(OL L 363, 2006 12 20, p. 344).

Tik priedo A punkto 6 papunktis

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1137/2008

(OL L 311, 2008 11 21, p. 1).

Tik priedo 9.11 punktas

Tarybos direktyva 2013/22/ES

(OL L 158, 2013 6 10, p. 356).

Tik priedo A punkto 4 papunktis

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/645

(OL L 112, 2018 5 2, p. 29).

Tik 1 straipsnis ir priedas

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1243

(OL L 198, 2019 7 25, p. 241).

Tik priedo IX punkto 5 papunktis

B dalis

Perkėlimo į nacionalinę teisę terminų sąrašas ir taikymo pradžios datos

(nurodyti 14 straipsnyje)

| Direktyva | Perkėlimo terminas | Taikymo pradžios data |
| --- | --- | --- |
| 2003/59/EB | 2006 m. rugsėjo 10 d. | 2008 m. rugsėjo 10 d., jei tai yra pradinė kvalifikacija, reikalinga vairuoti vairuotojo pažymėjime nurodytų D1, D1 + E, D ir D + E kategorijų transporto priemones
  2009 m. rugsėjo 10 d., jei tai yra pradinė kvalifikacija, reikalinga vairuoti vairuotojo pažymėjime nurodytų C1, C1 + E, C ir C + E kategorijų transporto priemones |
| (ES) 2018/645 | 2020 m. gegužės 23 d., išskyrus 1 straipsnio 6 punktą
  2021 m. gegužės 23 d. 1 straipsnio 6 punktui | |

Direktyva

Perkėlimo terminas

Taikymo pradžios data

2003/59/EB

2006 m. rugsėjo 10 d.

2008 m. rugsėjo 10 d., jei tai yra pradinė kvalifikacija, reikalinga vairuoti vairuotojo pažymėjime nurodytų D1, D1 + E, D ir D + E kategorijų transporto priemones

2009 m. rugsėjo 10 d., jei tai yra pradinė kvalifikacija, reikalinga vairuoti vairuotojo pažymėjime nurodytų C1, C1 + E, C ir C + E kategorijų transporto priemones

(ES) 2018/645

2020 m. gegužės 23 d., išskyrus 1 straipsnio 6 punktą

2021 m. gegužės 23 d. 1 straipsnio 6 punktui

---

V PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ

| Direktyva 2003/59/EB | Ši direktyva |
| --- | --- |
| 1–7 straipsniai | 1–7 straipsniai |
| 8 straipsnio 1 dalis | 8 straipsnio 1 dalis |
| 8 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginiai žodžiai ir a punktas | 8 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa |
| 8 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punktas | – |
| 8 straipsnio 2 dalies antra pastraipa | 8 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |
| 8 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys | 8 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys |
| 9 ir 10 straipsniai | 9 ir 10 straipsniai |
| 10a straipsnis | 11 straipsnio |
| 11 straipsnis | 12 straipsnis |
| 11a straipsnis | 13 straipsnis |
| 13 straipsnis | – |
| 14 straipsnis | – |
| 15 straipsnis | 14 straipsnis |
| 16 straipsnis | 15 straipsnis |
| 17 straipsnis | 16 straipsnis |
| I priedas | I priedas |
| II priedas | II priedas |
| III priedas | III priedas |
| – | IV priedas |
| – | V priedas |

Direktyva 2003/59/EB

Ši direktyva

1–7 straipsniai

1–7 straipsniai

8 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginiai žodžiai ir a punktas

8 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

8 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punktas

–

8 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

8 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

8 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys

8 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys

9 ir 10 straipsniai

9 ir 10 straipsniai

10a straipsnis

11 straipsnio

11 straipsnis

12 straipsnis

11a straipsnis

13 straipsnis

13 straipsnis

–

14 straipsnis

–

15 straipsnis

14 straipsnis

16 straipsnis

15 straipsnis

17 straipsnis

16 straipsnis

I priedas

I priedas

II priedas

II priedas

III priedas

III priedas

–

IV priedas

–

V priedas

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 2022 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/70 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/70

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2022/2562

2022 m. spalio 24 d.

dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Tailando Karalystės pagrindų susitarimo dėl visapusiškos partnerystės ir bendradarbiavimo pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 straipsnį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2004 m. lapkričio 25 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Tailandu dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Tailando Karalystės pagrindų susitarimo dėl visapusiškos partnerystės ir bendradarbiavimo (toliau – Susitarimas); |
| --- | --- |

(1)

2004 m. lapkričio 25 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Tailandu dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Tailando Karalystės pagrindų susitarimo dėl visapusiškos partnerystės ir bendradarbiavimo (toliau – Susitarimas);

| (2) | Derybos dėl Susitarimo buvo sėkmingai baigtos ir Susitarimas parafuotas Briuselyje 2022 m. rugsėjo 2 d.; |
| --- | --- |

(2)

Derybos dėl Susitarimo buvo sėkmingai baigtos ir Susitarimas parafuotas Briuselyje 2022 m. rugsėjo 2 d.;

| (3) | Susitarimo tikslas – stiprinti bendradarbiavimą įvairiose politikos srityse, įskaitant žmogaus teisių, masinio naikinimo ginklų neplatinimo, kovos su terorizmu, kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, prekybos, migracijos, aplinkos, energetikos, klimato kaitos, transporto, mokslo ir technologijų, užimtumo ir socialinių reikalų, švietimo, kultūros ir žemės ūkio sritis; |
| --- | --- |

(3)

Susitarimo tikslas – stiprinti bendradarbiavimą įvairiose politikos srityse, įskaitant žmogaus teisių, masinio naikinimo ginklų neplatinimo, kovos su terorizmu, kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, prekybos, migracijos, aplinkos, energetikos, klimato kaitos, transporto, mokslo ir technologijų, užimtumo ir socialinių reikalų, švietimo, kultūros ir žemės ūkio sritis;

| (4) | Susitarimas turėtų būti pasirašytas Sąjungos vardu su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau; |
| --- | --- |

(4)

Susitarimas turėtų būti pasirašytas Sąjungos vardu su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

| (5) | atsižvelgiant į tai, kad Susitarimą reikia pradėti taikyti prieš jam įsigaliojant po to, kai jį ratifikuos valstybės narės, tam tikros Susitarimo nuostatos turėtų būti taikomos laikinai, kol bus užbaigtos jo įsigaliojimui būtinos procedūros, |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgiant į tai, kad Susitarimą reikia pradėti taikyti prieš jam įsigaliojant po to, kai jį ratifikuos valstybės narės, tam tikros Susitarimo nuostatos turėtų būti taikomos laikinai, kol bus užbaigtos jo įsigaliojimui būtinos procedūros,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgaliojama Sąjungos vardu pasirašyti Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Tailando Karalystės pagrindų susitarimą dėl visapusiškos partnerystės ir bendradarbiavimo (toliau – Susitarimas) su sąlyga, kad Susitarimas bus sudarytas (1).

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pasirašyti Susitarimą.

3 straipsnis

Kol bus užbaigtos Susitarimui įsigalioti būtinos procedūros, remiantis jo 59 straipsniu ir atsižvelgiant į jame numatytus pranešimus, tarp Europos Sąjungos ir Tailando Karalystės laikinai taikomos toliau nurodytos Susitarimo dalys (2), tik tiek, kiek jos apima Sąjungos kompetencijai priklausančius klausimus, įskaitant klausimus, priklausančius Sąjungos kompetencijai nustatyti ir įgyvendinti bendrą užsienio ir saugumo politiką:

| — | I antraštinė dalis |
| --- | --- |

—

I antraštinė dalis

| — | II antraštinė dalis |
| --- | --- |

—

II antraštinė dalis

| — | III antraštinė dalis |
| --- | --- |

—

III antraštinė dalis

| — | IV antraštinė dalis: 20, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 28, 29 straipsniai |
| --- | --- |

—

IV antraštinė dalis: 20, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 28, 29 straipsniai

| — | V antraštinė dalis: 30, 31, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49 straipsniai |
| --- | --- |

—

V antraštinė dalis: 30, 31, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49 straipsniai

| — | VI antraštinė dalis |
| --- | --- |

—

VI antraštinė dalis

| — | VII antraštinė dalis |
| --- | --- |

—

VII antraštinė dalis

| — | VIII antraštinė dalis |
| --- | --- |

—

VIII antraštinė dalis

| — | Bendra deklaracija dėl 5 straipsnio |
| --- | --- |

—

Bendra deklaracija dėl 5 straipsnio

| — | Bendra deklaracija dėl 23 straipsnio. |
| --- | --- |

—

Bendra deklaracija dėl 23 straipsnio.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2022 m. spalio 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

A. HUBÁČKOVÁ

---

(1)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 72.

1

(2)  Datą, nuo kurios Susitarimo dalys turi būti laikinai taikomos, Tarybos Generalinis sekretoriatas paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

---

| 2022 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/72

---

EUROPOS SĄJUNGOS

bei jos valstybių narių ir Tailando Karalystės pagrindų susitarimas dėl visapusiškos partnerystės ir bendradarbiavimo

EUROPOS SĄJUNGA, toliau – ES,

ir

BELGIJOS KARALYSTĖ,

BULGARIJOS RESPUBLIKA,

ČEKIJOS RESPUBLIKA,

DANIJOS KARALYSTĖ,

VOKIETIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA,

ESTIJOS RESPUBLIKA,

AIRIJA,

GRAIKIJOS RESPUBLIKA,

ISPANIJOS KARALYSTĖ,

PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA,

KROATIJOS RESPUBLIKA,

ITALIJOS RESPUBLIKA,

KIPRO RESPUBLIKA,

LATVIJOS RESPUBLIKA,

LIETUVOS RESPUBLIKA,

LIUKSEMBURGO DIDŽIOJI HERCOGYSTĖ,

VENGRIJA,

MALTOS RESPUBLIKA,

NYDERLANDŲ KARALYSTĖ,

AUSTRIJOS RESPUBLIKA,

LENKIJOS RESPUBLIKA,

PORTUGALIJOS RESPUBLIKA,

RUMUNIJA,

SLOVĖNIJOS RESPUBLIKA,

SLOVAKIJOS RESPUBLIKA,

SUOMIJOS RESPUBLIKA,

ŠVEDIJOS KARALYSTĖ,

Europos Sąjungos valstybės narės,

toliau – valstybės narės,

ir

TAILANDO KARALYSTĖ,

toliau – Tailandas,

toliau – Šalys,

ATSIŽVELGDAMOS į tradicinius draugiškus Šalių santykius ir glaudžius jas siejančius istorinius, politinius ir ekonominius ryšius,

SKIRDAMOS ypač daug dėmesio savo tarpusavio santykių visapusiškam pobūdžiui,

PATVIRTINDAMOS įsipareigojimą laikytis demokratinių principų ir gerbti žmogaus teises bei pagrindines laisves, kaip nustatyta 1948 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos (JT GA) priimtoje Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose atitinkamuose tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose,

PATVIRTINDAMOS įsipareigojimą laikytis teisinės valstybės ir gero valdymo principų, taip pat savo norą skatinti ekonominę ir socialinę savo gyventojų pažangą, atsižvelgiant į aplinkos apsaugos reikalavimus ir darnaus vystymosi principus, taip pat į 2015 m. rugsėjo 25 d. JT GA rezoliucija Nr. 70/1 priimtą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.,

PRIPAŽINDAMOS Tailando, kaip besivystančios šalies, statusą ir atsižvelgdamos į atitinkamą Šalių išsivystymo lygį,

PRIPAŽINDAMOS būtinybę propaguoti ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo koncepcijas ir tikslus įgyvendinant atitinkamas tarptautines ir regionines priemones, kad būtų galima atremti masinio naikinimo ginklų (MNG) keliamą pavojų. Bendru sutarimu priimtoje Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JT ST) rezoliucijoje 1540 (2004) pabrėžiamas visos tarptautinės bendruomenės įsipareigojimas kovoti su tokių ginklų platinimu. 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė Kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją, o 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Sąjungos Taryba patvirtino ES politiką dėl ginklų neplatinimo klausimo įtraukimo į ES santykius su trečiosiomis šalimis. Tailandas, kaip Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) narys, yra viena iš 1995 m. gruodžio 15 d. Bankoke pasirašytos Sutarties dėl Pietryčių Azijos zonos be branduolinių ginklų šalių steigėjų,

KADANGI Šalys pripažįsta nusiginklavimo, ginklų kontrolės, taikos ir saugumo bei vystymosi tarpusavio ryšius ir pažymi, kad glaudesnis Šalių bendradarbiavimas skatinant įgyvendinti atitinkamas tarptautines priemones gali padėti daryti pažangą siekiant JT darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir užtikrinant saugesnį pasaulį,

KADANGI Šalys terorizmą laiko grėsme pasauliniam saugumui ir nori stiprinti dialogą bei bendradarbiavimą kovojant su terorizmu pagal atitinkamas JT ST rezoliucijas, visų pirma JT ST rezoliuciją 1373 (2001), jos dar kartą patvirtina, kad pagarba visų asmenų žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principo laikymasis yra kovos su terorizmu pagrindai,

PATVIRTINDAMOS, kad visai tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliantys sunkiausi nusikaltimai neturi likti nenubausti ir kad veiksmingas baudžiamasis persekiojimas už juos turi būti užtikrinamas imantis priemonių nacionaliniu lygmeniu ir stiprinant pasaulinį bendradarbiavimą,

PATVIRTINDAMOS pasiryžimą kovoti su tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliančiais sunkiais nusikaltimais,

PRIPAŽINDAMOS 1980 m. kovo 7 d. Kvala Lumpūre pasirašyto Europos ekonominės bendrijos ir Indonezijos, Malaizijos, Filipinų, Singapūro ir Tailando – Pietryčių Azijos valstybių asociacijos šalių narių – bendradarbiavimo susitarimo ir vėlesnių prisijungimo prie jo protokolų svarbą,

PRIPAŽINDAMOS esamų Šalių santykių stiprinimo svarbą siekiant gerinti jų tarpusavio bendradarbiavimą ir jų bendrą valią įtvirtinti, gilinti ir įvairinti tarpusavio santykius abipusio intereso srityse, remiantis suverenumo, lygybės, nediskriminavimo, natūralios aplinkos išsaugojimo ir abipusės naudos principais,

PRIPAŽINDAMOS, kad Šalys siekia bendro tikslo užtikrinti efektyvaus išteklių naudojimo, įtraukią, novatorišką, neutralaus poveikio klimatui žaliąją ekonomiką ir kad dalijantis patirtimi, įgyta įgyvendinant Šalių vidaus politiką, galima pagerinti jų rezultatus ir sparčiau įgyvendinti JT DVT,

IŠREIKŠDAMOS besąlygišką įsipareigojimą visapusiškai skatinti darnų vystymąsi, įskaitant aplinkos apsaugą, veiksmingą bendradarbiavimą kovojant su klimato kaita ir veiksmingą 1992 m. gegužės 9 d. Rio de Žaneire priimtos Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) bei 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje priimto Paryžiaus susitarimo įgyvendinimą, taip pat veiksmingą tarptautiniu mastu pripažintų socialinių ir darbo standartų propagavimą ir taikymą,

UŽTIKRINDAMOS, kad šiuo požiūriu nė vienas nebūtų paliekamas nuošalyje,

PABRĖŽDAMOS, kaip svarbu gilinti santykius ir stiprinti bendradarbiavimą tokiose srityse kaip migracija,

PATVIRTINDAMOS savo norą stiprinti Šalių bendradarbiavimą, grindžiamą bendromis vertybėmis ir abipuse nauda, veiksmus visapusiškai derinant su veikla, vykdoma pagal regionines programas,

PRIPAŽINDAMOS svarbą, kurią Šalys teikia principams ir taisyklėms, kuriais reglamentuojama tarptautinė prekyba, visų pirma nustatytiems 1994 m. balandžio 15 d. Marakeše sudarytoje Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) steigimo sutartyje, ir būtinybei skaidriai ir nediskriminuojant taikyti šiuos principus ir taisykles,

PAŽYMĖDAMOS, kad Šalims nusprendus pagal šį Susitarimą sudaryti konkrečius susitarimus dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, kuriuos ES turėtų sudaryti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo Trečiosios dalies V antraštinę dalį, tokių būsimų konkrečių susitarimų nuostatos nebūtų privalomos Airijai, nebent ES kartu su Airija, atsižvelgdamos į jų ankstesnius dvišalius santykius, praneštų Tailandui, kad pagal Protokolą Nr. 21 dėl Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, Airijai, kaip ES daliai, tokie būsimi konkretūs susitarimai tampa privalomi. Be to, Airijai nebūtų privalomos jokios vėlesnės ES vidaus priemonės, kurios pagal minėtą antraštinę dalį turėtų būti priimtos šiam Susitarimui įgyvendinti, nebent ji pagal Protokolą Nr. 21 praneštų apie savo pageidavimą dalyvauti įgyvendinant tokias priemones arba joms pritarti. BE TO, PAŽYMĖDAMOS, kad tokiems būsimiems konkretiems susitarimams arba vėliau priimtoms ES vidaus priemonėms būtų taikomas prie tų Sutarčių pridėtas Protokolas Nr. 22 dėl Danijos pozicijos,

SUSITARĖ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

POBŪDIS IR TAIKYMO SRITIS

1 straipsnis

Bendrieji principai

1.   Pagarba demokratijos principams ir žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms, kaip nustatyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose atitinkamuose tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose, taip pat teisinės valstybės principui, yra Šalių vidaus ir tarptautinės politikos pagrindas ir vienas iš esminių šio Susitarimo elementų.

2.   Šalys patvirtina įsipareigojimą visapusiškai skatinti darnų vystymąsi, bendradarbiauti sprendžiant su klimato kaita ir globalizacija susijusius uždavinius ir prisidėti prie Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo.

3.   Šalys dar kartą patvirtina įsipareigojimą laikytis 2005 m. priimtos Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos veiksmingumo ir susitaria stiprinti bendradarbiavimą, siekdamos toliau gerinti vystymosi rezultatus.

4.   Šalys dar kartą patvirtina, kad jos, visų pirma atsižvelgdamos į tarptautinius įsipareigojimus, laikysis gero valdymo principų ir visais lygmenimis kovos su korupcija.

5.   Šalys susitaria, kad, palaikydamos bendradarbiavimą pagal šį Susitarimą, atsižvelgs į atitinkamus savo poreikius ir pajėgumus.

2 straipsnis

Bendradarbiavimo tikslai

Atsižvelgdamos į tvirtus partnerystės ryšius, Šalys susitaria puoselėti į ateitį orientuotus santykius, grindžiamus labiau struktūruota ir strategine perspektyva, bendromis vertybėmis ir abipusio intereso klausimais, ir įsipareigoja palaikyti išsamų dialogą ir skatinti tolesnį tarpusavio bendradarbiavimą visuose bendro intereso sektoriuose. Jos visų pirma sieks:

| a) | dvišaliu ir daugiašaliu pagrindu plėtoti bendradarbiavimą visuose atitinkamuose regioniniuose ir tarptautiniuose forumuose ir organizacijose, susijusiuose su klausimais, kuriems taikomas šis Susitarimas; |
| --- | --- |

a)

dvišaliu ir daugiašaliu pagrindu plėtoti bendradarbiavimą visuose atitinkamuose regioniniuose ir tarptautiniuose forumuose ir organizacijose, susijusiuose su klausimais, kuriems taikomas šis Susitarimas;

| b) | pradėti bendradarbiauti kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu srityje; |
| --- | --- |

b)

pradėti bendradarbiauti kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu srityje;

| c) | pradėti dialogą dėl tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliančių sunkių nusikaltimų; |
| --- | --- |

c)

pradėti dialogą dėl tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliančių sunkių nusikaltimų;

| d) | pradėti bendradarbiauti terorizmo ir tarpvalstybinio nusikalstamumo prevencijos ir kovos su šiais reiškiniais srityse; |
| --- | --- |

d)

pradėti bendradarbiauti terorizmo ir tarpvalstybinio nusikalstamumo prevencijos ir kovos su šiais reiškiniais srityse;

| e) | siekdamos abipusės naudos, sudaryti sąlygas Šalių tarpusavio prekybos ir investicijų didinimui ir plėtrai ir skatinti šiuos procesus, kartu užtikrindamos, kad būtų laikomasi PPO principų ir taisyklių, bei padėdamos siekti darnaus vystymosi tikslo ir propaguodamos tvarias tiekimo grandines bei atsakingą verslo praktiką; |
| --- | --- |

e)

siekdamos abipusės naudos, sudaryti sąlygas Šalių tarpusavio prekybos ir investicijų didinimui ir plėtrai ir skatinti šiuos procesus, kartu užtikrindamos, kad būtų laikomasi PPO principų ir taisyklių, bei padėdamos siekti darnaus vystymosi tikslo ir propaguodamos tvarias tiekimo grandines bei atsakingą verslo praktiką;

| f) | pradėti bendradarbiauti visose su prekyba ir investicijomis susijusiose abipusio intereso srityse, siekdamos skatinti įgyvendinti PPO principus ir taisykles, palengvinti tvarius prekybos ir investicijų srautus, užkirsti kelią prekybos ir investicijų kliūtims ir jas pašalinti, veiksmus derindamos su esamomis ir būsimomis ES ir ASEAN iniciatyvomis, jas papildydamos ir prisidėdamos prie šių iniciatyvų ir prie darnaus vystymosi; |
| --- | --- |

f)

pradėti bendradarbiauti visose su prekyba ir investicijomis susijusiose abipusio intereso srityse, siekdamos skatinti įgyvendinti PPO principus ir taisykles, palengvinti tvarius prekybos ir investicijų srautus, užkirsti kelią prekybos ir investicijų kliūtims ir jas pašalinti, veiksmus derindamos su esamomis ir būsimomis ES ir ASEAN iniciatyvomis, jas papildydamos ir prisidėdamos prie šių iniciatyvų ir prie darnaus vystymosi;

| g) | pradėti bendradarbiauti laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, be kita ko, teisinės valstybės principo ir teisminio bei teisinio bendradarbiavimo, asmens duomenų apsaugos, migracijos, kovos su pinigų plovimu, organizuotu nusikalstamumu ir neteisėtais narkotikais klausimais; |
| --- | --- |

g)

pradėti bendradarbiauti laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, be kita ko, teisinės valstybės principo ir teisminio bei teisinio bendradarbiavimo, asmens duomenų apsaugos, migracijos, kovos su pinigų plovimu, organizuotu nusikalstamumu ir neteisėtais narkotikais klausimais;

| h) | pradėti bendradarbiauti visuose kituose abipusio intereso sektoriuose, visų pirma makroekonominės politikos ir finansų įstaigų, plėtros planavimo, gero apmokestinimo srities valdymo, kovos su korupcija, įmonių socialinės atsakomybės, pramonės politikos ir labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių, informacinės visuomenės, mokslo, technologijų ir inovacijų, mažo anglies dioksido pėdsako, žiedinės ir žaliosios ekonomikos, bioekonomikos, klimato kaitos, energetikos, transporto, mokslinių tyrimų ir plėtros, švietimo ir mokymo, kultūros, turizmo, žmogaus teisių, lyčių lygybės, aplinkos ir gamtos išteklių, žemės ūkio ir kaimo plėtros, sveikatos priežiūros, statistikos, žinių visuomenės, maisto saugos, fitosanitarijos ir veterinarijos, užimtumo ir socialinių reikalų srityse; |
| --- | --- |

h)

pradėti bendradarbiauti visuose kituose abipusio intereso sektoriuose, visų pirma makroekonominės politikos ir finansų įstaigų, plėtros planavimo, gero apmokestinimo srities valdymo, kovos su korupcija, įmonių socialinės atsakomybės, pramonės politikos ir labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių, informacinės visuomenės, mokslo, technologijų ir inovacijų, mažo anglies dioksido pėdsako, žiedinės ir žaliosios ekonomikos, bioekonomikos, klimato kaitos, energetikos, transporto, mokslinių tyrimų ir plėtros, švietimo ir mokymo, kultūros, turizmo, žmogaus teisių, lyčių lygybės, aplinkos ir gamtos išteklių, žemės ūkio ir kaimo plėtros, sveikatos priežiūros, statistikos, žinių visuomenės, maisto saugos, fitosanitarijos ir veterinarijos, užimtumo ir socialinių reikalų srityse;

| i) | skatinti aktyvesnį Šalių dalyvavimą subregioninėse, regioninėse ir trišalėse bendradarbiavimo programose, kuriose gali dalyvauti kita Šalis; |
| --- | --- |

i)

skatinti aktyvesnį Šalių dalyvavimą subregioninėse, regioninėse ir trišalėse bendradarbiavimo programose, kuriose gali dalyvauti kita Šalis;

| j) | įvairiomis priemonėmis, įskaitant kultūrinius mainus, informacinių ir ryšių technologijų (IRT) naudojimą ir švietimą, stiprinti Šalių vaidmenį ir didinti jų matomumą viena kitos regionuose; |
| --- | --- |

j)

įvairiomis priemonėmis, įskaitant kultūrinius mainus, informacinių ir ryšių technologijų (IRT) naudojimą ir švietimą, stiprinti Šalių vaidmenį ir didinti jų matomumą viena kitos regionuose;

| k) | skatinti žmonių tarpusavio supratimą, šiuo tikslu seminaruose, konferencijose, jaunimo mainų programose, kibernetinės erdvės pratybose, mokymo kursuose, mainų programose ir kituose renginiuose palaikant įvairių nevyriausybinių subjektų, pavyzdžiui, ekspertų grupių, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės ir žiniasklaidos, bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

k)

skatinti žmonių tarpusavio supratimą, šiuo tikslu seminaruose, konferencijose, jaunimo mainų programose, kibernetinės erdvės pratybose, mokymo kursuose, mainų programose ir kituose renginiuose palaikant įvairių nevyriausybinių subjektų, pavyzdžiui, ekspertų grupių, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės ir žiniasklaidos, bendradarbiavimą.

3 straipsnis

Masinio naikinimo ginklai

1.   Šalys laikosi nuomonės, kad masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimas tiek valstybiniams, tiek nevalstybiniams subjektams yra viena iš didžiausių grėsmių tarptautiniam stabilumui ir saugumui. Šalys susitaria bendradarbiauti ir prisidėti kovojant su masinio naikinimo ginklų bei jų siuntimo į taikinį priemonių platinimu, visapusiškai laikydamosi esamų įsipareigojimų, prisiimtų pagal tarptautines nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo sutartis ir susitarimus, ir kitų atitinkamų Jungtinėse Tautose, įskaitant pagal JT ST rezoliucijas, prisiimtų tarptautinių įsipareigojimų ir juos įgyvendindamos nacionaliniu lygmeniu. Šalys susitaria, kad ši nuostata yra esminis šio Susitarimo elementas.

2.   Be to, Šalys susitaria bendradarbiauti ir prisidėti kovojant su masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimu bei skatinant įgyvendinti tarptautinius nusiginklavimo srities dokumentus:

| a) | imdamosi veiksmų, kad taptų visų kitų susijusių tarptautinių dokumentų šalimis ir juos visapusiškai įgyvendintų; |
| --- | --- |

a)

imdamosi veiksmų, kad taptų visų kitų susijusių tarptautinių dokumentų šalimis ir juos visapusiškai įgyvendintų;

| b) | pagal atitinkamus tarptautinius įsipareigojimus didindamos nacionalinės eksporto kontrolės veiksmingumą ir vykdydamos su masinio naikinimo ginklais susijusių prekių eksporto ir tranzito kontrolę, įskaitant atitinkamais atvejais vykdomą dvejopo naudojimo technologijų galutinės paskirties kontrolę, kad tos technologijos nebūtų naudojamos masinio naikinimo ginklams, taikant veiksmingas teisinio ar administracinio vykdymo užtikrinimo priemones, įskaitant veiksmingas sankcijas už eksporto kontrolės pažeidimus ir jų prevencines priemones, be kita ko, palaikant bendradarbiavimą ir stiprinant gebėjimus; |
| --- | --- |

b)

pagal atitinkamus tarptautinius įsipareigojimus didindamos nacionalinės eksporto kontrolės veiksmingumą ir vykdydamos su masinio naikinimo ginklais susijusių prekių eksporto ir tranzito kontrolę, įskaitant atitinkamais atvejais vykdomą dvejopo naudojimo technologijų galutinės paskirties kontrolę, kad tos technologijos nebūtų naudojamos masinio naikinimo ginklams, taikant veiksmingas teisinio ar administracinio vykdymo užtikrinimo priemones, įskaitant veiksmingas sankcijas už eksporto kontrolės pažeidimus ir jų prevencines priemones, be kita ko, palaikant bendradarbiavimą ir stiprinant gebėjimus;

| c) | skatindamos visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti 1968 m. liepos 1 d. Londone, Maskvoje ir Vašingtone pasirašytą Branduolinio ginklo neplatinimo sutartį (NPT), kuri yra pasaulinio branduolinio ginklo neplatinimo ir nusiginklavimo režimo pagrindas ir svarbi priemonė plėtojant branduolinės energijos naudojimą taikiais tikslais, 1972 m. balandžio 10 d. Londone, Maskvoje ir Vašingtone pasirašytą Konvenciją dėl bakteriologinių (biologinių) ir toksinių ginklų kūrimo, gamybos ir kaupimo uždraudimo bei jų sunaikinimo (BTWC) ir 1993 m. sausio 13 d. Paryžiuje ir Niujorke pasirašytą Konvenciją dėl cheminio ginklo kūrimo, gamybos, kaupimo ir panaudojimo uždraudimo bei jo sunaikinimo (CWC). |
| --- | --- |

c)

skatindamos visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti 1968 m. liepos 1 d. Londone, Maskvoje ir Vašingtone pasirašytą Branduolinio ginklo neplatinimo sutartį (NPT), kuri yra pasaulinio branduolinio ginklo neplatinimo ir nusiginklavimo režimo pagrindas ir svarbi priemonė plėtojant branduolinės energijos naudojimą taikiais tikslais, 1972 m. balandžio 10 d. Londone, Maskvoje ir Vašingtone pasirašytą Konvenciją dėl bakteriologinių (biologinių) ir toksinių ginklų kūrimo, gamybos ir kaupimo uždraudimo bei jų sunaikinimo (BTWC) ir 1993 m. sausio 13 d. Paryžiuje ir Niujorke pasirašytą Konvenciją dėl cheminio ginklo kūrimo, gamybos, kaupimo ir panaudojimo uždraudimo bei jo sunaikinimo (CWC).

3.   Šalys susitaria pradėti nuolatinį dialogą, kuriuo būtų papildytos ir įtvirtintos 2 dalies a–c punktuose nurodytos nuostatos. Toks dialogas gali būti palaikomas regioniniu lygmeniu.

4 straipsnis

Šaulių ir lengvieji ginklai bei kiti įprastiniai ginklai

1.   Šalys pripažįsta, kad neteisėta šaulių ir lengvųjų ginklų, įskaitant jų šaudmenis, gamyba, perdavimas ir platinimas, taip pat šaulių ir lengvųjų ginklų pernelyg didelių kiekių kaupimas, nepakankamas jų atsargų valdymas ir saugumas bei nekontroliuojamas jų plitimas, turintys įvairių humanitarinių ir socialinių bei ekonominių pasekmių, ir toliau kelia rimtą grėsmę taikai ir tarptautiniam saugumui, taip pat darniam vystymuisi individualiu, vietos, nacionaliniu, regionų ir tarptautiniu lygmenimis.

2.   Šalys susitaria laikytis atitinkamų įsipareigojimų kovoti su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais, įskaitant jų šaudmenis, pagal galiojančius tarptautinius susitarimus ir JT ST rezoliucijas, taip pat įsipareigojimų pagal kitus šioje srityje taikomus tarptautinius dokumentus, pavyzdžiui, 2001 m. liepos 20 d. JT GA priimtą JT veiksmų programą dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visų aspektų prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo, ir tuos įsipareigojimus visapusiškai įgyvendinti.

3.   Šalys pripažįsta vidaus kontrolės sistemų svarbą pagal tarptautinius įsipareigojimus perduodant įprastinius ginklus ir 2013 m. balandžio 2 d. JT GA rezoliucija Nr. 67/234B priimtos Sutarties dėl prekybos ginklais tikslą ir paskirtį. Šalys pripažįsta, kad tokią kontrolę svarbu vykdyti atsakingai, prisidedant prie taikos, saugumo ir stabilumo užtikrinimo tarptautiniu ir regioniniu lygmenimis, žmonių kančių mažinimo ir įprastinių ginklų nukreipimo neteisėtam naudojimui prevencijos. Šalys susitaria stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą eksporto kontrolės srityje.

4.   Šalys susitaria stiprinti bendradarbiavimą ir siekti užtikrinti pastangų, susijusių su neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais prevencija ir panaikinimu bei įprastinių ginklų perdavimu, ir nacionalinėmis įprastinių ginklų importo ir eksporto kontrolės sistemomis, derinimą, tarpusavio papildomumą ir sąveiką.

5 straipsnis

Tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliantys sunkūs nusikaltimai

Šalys dar kartą patvirtina, kad visai tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliantys sunkiausi nusikaltimai neturėtų likti nenubausti ir kad baudžiamasis persekiojimas už juos turėtų būti užtikrintas imantis priemonių atitinkamai nacionaliniu arba tarptautiniu lygmeniu ir stiprinant tarptautinį bendradarbiavimą pagal atitinkamus Šalių įstatymus ir kitus teisės aktus.

6 straipsnis

Bendradarbiavimas terorizmo prevencijos ir kovos su juo srityje

1.   Šalys dar kartą patvirtina, kad svarbu kovoti su terorizmu visapusiškai laikantis teisinės valstybės principo, tarptautinės teisės normų, visų pirma 1945 m. birželio 26 d. San Franciske pasirašytos Jungtinių Tautų Chartijos ir atitinkamų JT ST rezoliucijų, žmogaus teisių teisės ir tarptautinės humanitarinės teisės normų. Atsižvelgdamos į tai ir į JT pasaulinę kovos su terorizmu strategiją, išdėstytą 2006 m. rugsėjo 8 d. JT GA rezoliucijoje Nr. 60/288 su vėlesniais pakeitimais, taip pat į 2003 m. sausio 28 d. priimtą ASEAN ir ES bendrą deklaraciją dėl bendradarbiavimo kovojant su terorizmu, Šalys susitaria bendradarbiauti užkertant kelią visų formų ir apraiškų terorizmui ir kovojant su juo.

2.   Šalys tai daro visų pirma:

| a) | visapusiškai įgyvendindamos JT ST rezoliucijas 1267 (1999), 1373 (2001), 1822 (2008), 2242 (2015), 2396 (2017) ir 2462 (2019) bei kitas atitinkamas JT rezoliucijas, tarptautines konvencijas ir dokumentus; |
| --- | --- |

a)

visapusiškai įgyvendindamos JT ST rezoliucijas 1267 (1999), 1373 (2001), 1822 (2008), 2242 (2015), 2396 (2017) ir 2462 (2019) bei kitas atitinkamas JT rezoliucijas, tarptautines konvencijas ir dokumentus;

| b) | pagal tarptautinę teisę ir atitinkamus Šalių įstatymus ir kitus teisės aktus keisdamosi informacija apie teroristines grupes, pavienius teroristus ir jų paramos tinklus; |
| --- | --- |

b)

pagal tarptautinę teisę ir atitinkamus Šalių įstatymus ir kitus teisės aktus keisdamosi informacija apie teroristines grupes, pavienius teroristus ir jų paramos tinklus;

| c) | bendradarbiaudamos kovos su terorizmu priemonių, įskaitant įrangą ir metodus, klausimais, be kita ko, techninėje ir mokymo srityse, ir dalydamosi patirtimi, susijusia su terorizmo prevencija ir verbavimu teroristinei veiklai; |
| --- | --- |

c)

bendradarbiaudamos kovos su terorizmu priemonių, įskaitant įrangą ir metodus, klausimais, be kita ko, techninėje ir mokymo srityse, ir dalydamosi patirtimi, susijusia su terorizmo prevencija ir verbavimu teroristinei veiklai;

| d) | bendradarbiaudamos, kad būtų sustiprintas tarptautinis sutarimas dėl kovos su terorizmu ir terorizmo finansavimu bei netinkamu informacinių technologijų naudojimu terorizmo tikslais, ir siekdamos susitarti dėl Bendrosios konvencijos dėl tarptautinio terorizmo, kad būtų papildyti galiojantys JT ir kiti taikomi tarptautiniai kovos su terorizmu dokumentai; |
| --- | --- |

d)

bendradarbiaudamos, kad būtų sustiprintas tarptautinis sutarimas dėl kovos su terorizmu ir terorizmo finansavimu bei netinkamu informacinių technologijų naudojimu terorizmo tikslais, ir siekdamos susitarti dėl Bendrosios konvencijos dėl tarptautinio terorizmo, kad būtų papildyti galiojantys JT ir kiti taikomi tarptautiniai kovos su terorizmu dokumentai;

| e) | dalydamosi geriausios patirties, susijusios su žmogaus teisių apsauga kovojant su terorizmu, pavyzdžiais. |
| --- | --- |

e)

dalydamosi geriausios patirties, susijusios su žmogaus teisių apsauga kovojant su terorizmu, pavyzdžiais.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

DVIŠALIS, REGIONINIS IR TARPTAUTINIS BENDRADARBIAVIMAS

7 straipsnis

Bendradarbiavimas regioninėse ir tarptautinėse organizacijose

1.   Šalys įsipareigoja bendradarbiauti ir keistis nuomonėmis regioniniuose ir tarptautiniuose forumuose ir organizacijose, visų pirma JT ir jų specializuotose organizacijose ir agentūrose, įskaitant Tarptautinę darbo organizaciją (TDO), bet ja neapsiribojant, palaikant ASEAN ir ES dialogo santykius, visų pirma įgyvendinant ASEAN ir ES strateginę partnerystę, ASEAN regioniniame forume (ARF) ir Azijos ir Europos susitikime (ASEM).

2.   Šalys įsipareigoja bendradarbiauti ir keistis nuomonėmis ekonominiais ir kitais susijusiais klausimais regioniniuose ir tarptautiniuose forumuose ir organizacijose, įskaitant, inter alia, ASEM, Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferenciją, PPO ir Pasaulinę intelektinės nuosavybės organizaciją.

8 straipsnis

Dvišalis ir regioninis bendradarbiavimas

1.   Šalys susitaria visuose sektoriuose, kuriuose pagal šį Susitarimą palaikomas dialogas ir bendradarbiavimas, atitinkamą veiklą vykdyti dvišaliu ar regioniniu lygmeniu arba veiklą derinti abiem lygmenimis, deramą dėmesį skiriant dvišalio bendradarbiavimo klausimams. Pasirinkdamos tinkamą lygmenį, Šalys stengsis kuo labiau padidinti poveikį visoms suinteresuotosioms šalims ir stiprinti jų dalyvavimą, kartu kuo geriau panaudodamos turimus išteklius, atsižvelgdamos į politines ir institucines galimybes ir užtikrindamos suderinamumą su kita veikla, kurią vykdant dalyvauja ES ir ASEAN valstybės narės.

2.   Atitinkamais atvejais Šalys, laikydamosi atitinkamų finansinių procedūrų ir atsižvelgdamos į savo išteklius, gali nuspręsti teikti finansinę paramą bendradarbiavimui šiuo Susitarimu reglamentuojamose arba su juo susijusiose srityse. Šis bendradarbiavimas visų pirma gali apimti mokymo sistemų, praktinių ir įprastų seminarų organizavimą, ekspertų mainus, studijas ir kitą Šalių sutartą veiklą.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDRADARBIAVIMAS PREKYBOS IR INVESTICIJŲ KLAUSIMAIS

9 straipsnis

Bendrieji principai

1.   Šalys, siekdamos stiprinti dvišalius prekybos santykius ir plėtoti daugiašalę prekybos sistemą, pradeda dialogą dvišalės ir daugiašalės prekybos ir su prekyba susijusiais klausimais. Šiuo dialogu padedama siekti darnaus vystymosi tikslo.

2.   Šalys įsipareigoja siekdamos abipusės naudos pagal PPO principus ir taisykles kuo labiau skatinti tarpusavio prekybinių mainų plėtojimą ir įvairinimą. Šalys įsipareigoja gerinti patekimo į rinką sąlygas imdamosi priemonių skaidrumui didinti, atsižvelgdamos į tarptautinių organizacijų toje srityje atliktą darbą.

3.   Šalys informuoja viena kitą apie prekybos ir su prekyba susijusios politikos ar kitų susijusių klausimų, pavyzdžiui, žemės ūkio politikos, maisto saugos, netarifinio reguliavimo priemonių, vartotojų politikos ir aplinkos politikos, įskaitant atliekų tvarkymą, pokyčius.

4.   Šalys skatina dialogą ir bendradarbiavimą siekdamos plėtoti tarpusavio santykius prekybos ir investicijų srityse, be kita ko, spręsdamos, inter alia, su prekyba susijusias problemas šio Susitarimo 10–19 straipsniuose nurodytose srityse.

10 straipsnis

Sanitarijos ir fitosanitarijos klausimai

1.   Šalys bendradarbiauja spręsdamos maisto saugos ir sanitarijos bei fitosanitarijos (SF) klausimus, siekdamos Šalių teritorijoje apsaugoti žmonių, gyvūnų ar augalų gyvybę ar sveikatą.

2.   Šalys aptaria atitinkamas priemones, kaip apibrėžta PPO sutartyje dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo, kuri įsigaliojo 1995 m. sausio 1 d. įsteigus PPO, įskaitant 1951 m. gruodžio 6 d. Romoje pasirašytos Tarptautinės augalų apsaugos konvencijos, Pasaulio gyvūnų sveikatos organizacijos ir Maisto kodekso komisijos standartus, ir apie tai keičiasi informacija.

3.   Šalys susitaria bendradarbiauti stiprinant gebėjimus sanitarijos ir fitosanitarijos srityse. Tokie gebėjimai stiprinami atsižvelgiant į kiekvienos Šalies poreikius ir siekiant padėti vienai Šaliai laikytis kitos Šalies teisinės sistemos reikalavimų.

4.   Bet kurios Šalies prašymu Šalys laiku pradeda dialogą sanitarijos ir fitosanitarijos klausimais, kad apsvarstytų su sanitarija ir fitosanitarija susijusius ir kitus skubius šios srities klausimus.

5.   Šalys paskiria kontaktinius centrus informacijai, susijusiai su šiame straipsnyje nurodytais klausimais, perduoti.

6.   Šalys bendradarbiavimui sanitarijos ir fitosanitarijos srityje teikia didelę reikšmę.

11 straipsnis

Tvarios maisto sistemos

1.   Šalys bendradarbiauja skatindamos visuotinį perėjimą prie tvarių maisto sistemų.

2.   Šalys, siekdamos propaguoti tvarias maisto sistemas, atitinkančias JT DVT, skatina dialogą, gebėjimų stiprinimo veiklą ir glaudų bendradarbiavimą abipusio intereso klausimais. Tokie klausimai yra, inter alia:

| a) | maisto sistemų poveikio aplinkai ir klimatui mažinimas; |
| --- | --- |

a)

maisto sistemų poveikio aplinkai ir klimatui mažinimas;

| b) | tvarios žemės ūkio ir maisto sistemos visais maisto grandinės etapais, įskaitant agroekologiją, ekologinę gamybą, pesticidų naudojimo ir rizikos mažinimą, gyvūnų gerovę ir atsparumą antimikrobinėms medžiagoms; |
| --- | --- |

b)

tvarios žemės ūkio ir maisto sistemos visais maisto grandinės etapais, įskaitant agroekologiją, ekologinę gamybą, pesticidų naudojimo ir rizikos mažinimą, gyvūnų gerovę ir atsparumą antimikrobinėms medžiagoms;

| c) | maisto nuostolių ir maisto švaistymo mažinimas visoje maisto grandinėje; |
| --- | --- |

c)

maisto nuostolių ir maisto švaistymo mažinimas visoje maisto grandinėje;

| d) | kova su sukčiavimu maisto produktų srityje. |
| --- | --- |

d)

kova su sukčiavimu maisto produktų srityje.

3.   Šalys paskiria kontaktinius centrus informacijai, susijusiai su šiame straipsnyje nurodytais klausimais, perduoti.

4.   Šalys bendradarbiavimui tvarių maisto sistemų srityje teikia didelę reikšmę.

12 straipsnis

Techninės prekybos kliūtys

1.   Šalys skatina taikyti tarptautinius standartus ir tarptautines akreditavimo sistemas ir keičiasi informacija apie standartus, techninius reglamentus ir atitikties vertinimo procedūras, be kita ko, pagal 1995 m. sausio 1 d. įsteigus PPO įsigaliojusią PPO sutartį dėl techninių prekybos kliūčių (TPK).

2.   Šalys stiprina bendradarbiavimą standartų, techninių reglamentų ir atitikties vertinimo procedūrų srityje, įskaitant techninių gebėjimų stiprinimą ir bendradarbiavimą siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi TPK priemonių.

3.   Šalys paskiria kontaktinį centrą, kuris koordinuoja keitimąsi informacija ir bendradarbiavimą pagal šį straipsnį, taip pat sudaro palankesnes sąlygas Šalių bendradarbiavimui reglamentavimo srityje.

13 straipsnis

Muitinių bendradarbiavimas ir prekybos lengvinimas

1.   Šalys dalijasi patirtimi ir nagrinėja galimybes supaprastinti importo, eksporto ir kitas muitinės procedūras, didinti prekybos taisyklių skaidrumą ir plėtoti muitinių bendradarbiavimą, įskaitant veiksmingus savitarpio administracinės pagalbos mechanizmus. Šalys bendradarbiauja siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas 2017 m. vasario 22 d. įsigaliojusio PPO susitarimo dėl prekybos lengvinimo įgyvendinimui. Itin daug dėmesio Šalys skirs tarptautinės prekybos, įskaitant transporto paslaugas, saugumo aspekto stiprinimui ir suderinto požiūrio į palankesnių prekybos sąlygų sudarymą, veiksmingą kontrolę ir kovą su sukčiavimu bei pažeidimais muitų srityje užtikrinimui.

2.   Neatmesdamos galimybės bendradarbiauti kitais šiame Susitarime numatytais būdais, Šalys patvirtina, kad yra suinteresuotos ateityje apsvarstyti galimybę, laikantis šiuo Susitarimu nustatytos institucinės struktūros, sudaryti protokolą dėl muitinių bendradarbiavimo, įskaitant savitarpio pagalbą.

14 straipsnis

Antidempingas

1.   Šalys dar kartą patvirtina savo teises ir įsipareigojimus pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1994) VI straipsnį ir PPO sutartį dėl 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VI straipsnio įgyvendinimo, ypač jo 15 straipsnį.

2.   Šalys bendradarbiavimui antidempingo srityje teikia didelę reikšmę.

15 straipsnis

Investicijos

Šalys skatina didesnius investicijų srautus plėtodamos abipusėms investicijoms patrauklią ir palankią aplinką ir palaikydamos nuolatinį dialogą, kuriuo siekiama gerinti supratimą ir bendradarbiavimą investicijų klausimais, išnagrinėti administracinius mechanizmus, skirtus investicijų srautams palengvinti, ir skatinti pagal atitinkamus įstatymus ir kitus teisės aktus investuotojams užtikrinti skaidrumą, atvirumą ir nediskriminavimą.

16 straipsnis

Konkurencijos politika

1.   Šalys skatina veiksmingai nustatyti ir taikyti konkurencijos taisykles bei skleisti informaciją, kad pagal jų atitinkamus įstatymus ir kitus teisės aktus kitos Šalies rinkose veikiančioms įmonėms būtų užtikrinamas didesnis skaidrumas ir teisinis tikrumas.

2.   Abi Šalys stengiasi bendradarbiauti tarpusavyje sutartose srityse, kad geriau suprastų viena kitos konkurencijos teisės aktus ir politiką.

17 straipsnis

Paslaugos

Šalys pradeda nuolatinį dialogą, kuriuo visų pirma siekiama keistis informacija apie atitinkamą jų reglamentavimo aplinką, skatinti patekimą į viena kitos rinkas, taip pat galimybę naudotis kapitalo ištekliais bei technologijomis ir skatinti prekybą paslaugomis tarp abiejų regionų ir trečiųjų šalių rinkose.

18 straipsnis

Intelektinės nuosavybės teisės

1.   Šalys keičiasi informacija ir dalijasi patirtimi tokiais klausimais kaip intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo praktika, skatinimas, sklaida, supaprastinimas, valdymas, apsauga ir veiksmingas taikymas, tokių teisių pažeidimų prevencija ir kova su klastojimu bei piratavimu, visų pirma palaikydamos muitinių ir kitų atitinkamų formų bendradarbiavimą ir stiprindamos tokių teisių apsaugą, kaip susitarė Šalys. Laikydamosi atitinkamų įstatymų ir kitų teisės aktų bei atitinkamų tarptautinių susitarimų, kurių šalimis jos yra, Šalys bendradarbiaus visų pirma intelektinės nuosavybės teisių užtikrinimo ir patentų, geografinių nuorodų, prekių ženklų, autorių teisių ir pramoninio dizaino, taip pat augalų veislių apsaugos srityse.

2.   Šalys viena kitai teikia techninę pagalbą intelektinės nuosavybės teisių srityje ir, remdamosi Europos patirtimi, padeda viena kitai gerinti intelektinės nuosavybės teisių užtikrinimą, intelektinės nuosavybės apsaugą, naudojimą ir komercinimą bei stiprinti susijusių žinių sklaidą.

3.   Šalys pripažįsta 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje priimtos Dohos deklaracijos dėl Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS sutarties), ir visuomenės sveikatos svarbą ir dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą jos laikytis. Šalys laikosi 2003 m. rugpjūčio 30 d. PPO generalinės tarybos sprendimo dėl Dohos deklaracijos dėl TRIPS sutarties ir visuomenės sveikatos 6 straipsnio, taip pat 2005 m. gruodžio 6 d. Ženevoje priimto Protokolo, kuriuo iš dalies keičiama TRIPS sutartis, ir prisideda prie jų įgyvendinimo.

19 straipsnis

Skaitmeninė prekyba

1.   Šalys pagal atitinkamus jų įstatymus ir kitus teisės aktus keičiasi informacija apie skaitmeninės prekybos reguliavimo klausimus, kurie apima šiuos aspektus:

| a) | sąveikių elektroninių patikimumo užtikrinimo ir tapatumo nustatymo paslaugų pripažinimas ir lengvinimas; |
| --- | --- |

a)

sąveikių elektroninių patikimumo užtikrinimo ir tapatumo nustatymo paslaugų pripažinimas ir lengvinimas;

| b) | tiesioginės rinkodaros pranešimų traktavimas; |
| --- | --- |

b)

tiesioginės rinkodaros pranešimų traktavimas;

| c) | vartotojų apsauga; |
| --- | --- |

c)

vartotojų apsauga;

| d) | kiti skaitmeninės prekybos plėtrai svarbūs klausimai. |
| --- | --- |

d)

kiti skaitmeninės prekybos plėtrai svarbūs klausimai.

2.   Pripažindamos pasaulinį skaitmeninės prekybos pobūdį, Šalys patvirtina, kad, siekiant skatinti skaitmeninės prekybos plėtrą, svarbu aktyviai dalyvauti daugiašaliuose forumuose.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDRADARBIAVIMAS LAISVĖS, SAUGUMO IR TEISINGUMO SRITYJE

20 straipsnis

Teisinė valstybė

1.   Bendradarbiaudamos pagal šią antraštinę dalį Šalys itin didelę reikšmę teikia teisinės valstybės stiprinimui ir vienodų teisių kreiptis į teismą visiems užtikrinimui. Siekdamos abipusės naudos, Šalys visapusiškai bendradarbiaus, kad užtikrintų veiksmingą teisėsaugos ir teisingumo vykdymo sričių institucijų veikimą.

2.   Šalių bendradarbiavimas taip pat apima keitimąsi informacija apie teisės sistemas ir teisės aktus.

21 straipsnis

Lyčių lygybė ir moterų bei mergaičių įgalėjimas

1.   Šalys pripažįsta, kad būtinybė užtikrinti lyčių lygybę ir visų moterų bei mergaičių įgalėjimą yra savaiminis tikslas, taip pat viena iš demokratijos, darnaus ir įtraukaus vystymosi, taikos ir saugumo užtikrinimo varomųjų jėgų.

2.   Šalys bendradarbiauja siekdamos skatinti lyčių lygybę, visapusišką moterų ir mergaičių naudojimąsi visomis žmogaus teisėmis ir jų įgalėjimą, taip pat užtikrinti, kad įgyvendinant šį Susitarimą būtų integruojama lyčių perspektyva.

3.   Šalys keičiasi gerąja patirtimi ir nagrinėja galimybes įgyvendinti tolesnes bendradarbiavimo programas bei užtikrinti atitinkamos Šalių su lytimis susijusios politikos ir programų sąveiką, vadovaudamosi joms taikomais tarptautiniais standartais ir įsipareigojimais, pavyzdžiui, 1979 m. gruodžio 18 d. JT GA priimta Konvencija dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, 1995 m. rugsėjo 15 d. Pekine vykusioje Ketvirtojoje pasaulinėje moterų klausimų konferencijoje priimta Pekino deklaracija ir veiksmų platforma, Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programa ir jos peržiūros konferencijų rezultatais, Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m. ir JT ST rezoliucija 1325 (2000) bei vėlesnėmis jos rezoliucijomis dėl moterų, taikos ir saugumo.

22 straipsnis

Asmens duomenų ir privatumo apsauga

1.   Šalys susitaria bendradarbiauti siekdamos aukšto lygio asmens duomenų ir privatumo apsaugos ir veiksmingo jos užtikrinimo, laikydamosi įsipareigojimų pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę ir kitus tarptautinius šios srities teisės aktus, taip siekdamos palengvinti asmens duomenų srautus tarp Šalių, nes tai yra vienas iš pagrindinių elementų toliau plėtojant prekybinius mainus ir bendradarbiavimą teisėsaugos srityje laikantis atitinkamų Šalių įstatymų ir kitų teisės aktų.

2.   Bendradarbiavimas asmens duomenų ir privatumo apsaugos srityje apima, inter alia, techninę ir teisinę pagalbą, šiuo tikslu keičiantis informacija ir geriausios patirties pavyzdžiais, mokymą ir ekspertines žinias, taip pat skatinimą užtikrinti atitinkamų Šalių priežiūros institucijų bendradarbiavimą, be kita ko, daugiašaliuose forumuose.

23 straipsnis

Teisminis ir teisinis bendradarbiavimas

1.   Šalys, remdamosi atitinkamais joms privalomais tarptautiniais susitarimais, stiprina esamą bendradarbiavimą savitarpio teisinės pagalbos ir ekstradicijos srityse. Atitinkamais atvejais Šalys stiprina esamus mechanizmus ir svarsto galimybę kurti naujus mechanizmus tarptautiniam bendradarbiavimui šioje srityje palengvinti, visų pirma glaudžiau bendradarbiaudamos su kitais atitinkamais tarptautiniais teisinio bendradarbiavimo tinklais.

2.   Šalys stengiasi plėtoti teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir komercinėse bylose, ypač įgyvendindamos įsipareigojimus, prisiimtus pagal daugiašales konvencijas dėl teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose, įskaitant Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos konvencijas.

3.   Šalys bendradarbiauja siekdamos tarptautinio teisminio bendradarbiavimo tikslais skatinti saugiai ir veiksmingai perduoti atitinkamus teisminius dokumentus, rinkti įrodymus ir atitinkamais atvejais teismo posėdžius rengti vaizdo konferencijų forma, taip pat užtikrinti asmens duomenų apsaugą.

24 straipsnis

Konsulinė apsauga

Šalys susitaria reguliariai keistis informacija siekdamos dar labiau palengvinti konsulinės apsaugos suteikimo procesus ir koordinuoti pastangas teikiant konsulinę pagalbą, visų pirma krizės metu.

25 straipsnis

Bendradarbiavimas migracijos srityje

1.   Šalys dar kartą patvirtina, kad svarbu visapusiškai bendradarbiauti sprendžiant visus su migracija susijusius klausimus, įskaitant teisėtą migraciją atsižvelgiant į ES ir nacionalinę kompetenciją, migracijos srautų valdymą siekiant užkirsti kelią neteisėtai migracijai, pagrindines neteisėtos migracijos priežastis, tarptautinę apsaugą ir neteisėtos migracijos, neteisėto žmonių gabenimo ir prekybos žmonėmis prevenciją ir kovą su šiais reiškiniais.

2.   Šalys bendradarbiauja abiem pusėms priimtinu būdu ir laikantis holistinio požiūrio, atsižvelgiant į atitinkamus Šalių tarptautinius įsipareigojimus, taip pat atitinkamus galiojančius jų įstatymus ir kitus teisės aktus. Bendradarbiaujant daugiausia dėmesio skiriama, inter alia:

| a) | pagrindinių neteisėtos migracijos priežasčių šalinimui; |
| --- | --- |

a)

pagrindinių neteisėtos migracijos priežasčių šalinimui;

| b) | taisyklių ir praktikos dėl tarptautinės apsaugos asmenims, kuriems jos reikia, suteikimo pagal tarptautinę teisę kūrimui, kartu užtikrinant, kad būtų laikomasi negrąžinimo, žmoniškumo, tarptautinio solidarumo ir bendradarbiavimo ir naštos bei atsakomybės pasidalijimo principų; |
| --- | --- |

b)

taisyklių ir praktikos dėl tarptautinės apsaugos asmenims, kuriems jos reikia, suteikimo pagal tarptautinę teisę kūrimui, kartu užtikrinant, kad būtų laikomasi negrąžinimo, žmoniškumo, tarptautinio solidarumo ir bendradarbiavimo ir naštos bei atsakomybės pasidalijimo principų;

| c) | priėmimo taisyklėms, taip pat pagal tas taisykles priimtų asmenų teisėms ir statusui, tinkamam elgesiui su šalyje teisėtai gyvenančiais užsieniečiais, švietimui ir mokymui, kovos su rasizmu ir ksenofobija priemonėms; |
| --- | --- |

c)

priėmimo taisyklėms, taip pat pagal tas taisykles priimtų asmenų teisėms ir statusui, tinkamam elgesiui su šalyje teisėtai gyvenančiais užsieniečiais, švietimui ir mokymui, kovos su rasizmu ir ksenofobija priemonėms;

| d) | veiksmingos prevencinės kovos su neteisėta migracija, neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis politikos sukūrimui vadovaujantis 2000 m. lapkričio 15 d. JT GA rezoliucija Nr. 55/25 priimta Jungtinių Tautų konvencija prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą (UNTOC) ir Šalims įsigaliojusiais jos protokolais, įskaitant kovos su neteisėtai žmones gabenančių asmenų tinklais, žmonėmis prekiaujančių nusikaltėlių tinklų išardymo ir prekybos žmonėmis aukų apsaugos metodus ir būdus; |
| --- | --- |

d)

veiksmingos prevencinės kovos su neteisėta migracija, neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis politikos sukūrimui vadovaujantis 2000 m. lapkričio 15 d. JT GA rezoliucija Nr. 55/25 priimta Jungtinių Tautų konvencija prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą (UNTOC) ir Šalims įsigaliojusiais jos protokolais, įskaitant kovos su neteisėtai žmones gabenančių asmenų tinklais, žmonėmis prekiaujančių nusikaltėlių tinklų išardymo ir prekybos žmonėmis aukų apsaugos metodus ir būdus;

| e) | neteisėtai šalyje esančių asmenų grąžinimui, geriausia – savanoriškai, saugiomis, žmoniškomis ir oriomis sąlygomis, įskaitant jų savanoriško ir ilgalaikio grįžimo skatinimą, taip pat tokių asmenų readmisijai pagal šio straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

e)

neteisėtai šalyje esančių asmenų grąžinimui, geriausia – savanoriškai, saugiomis, žmoniškomis ir oriomis sąlygomis, įskaitant jų savanoriško ir ilgalaikio grįžimo skatinimą, taip pat tokių asmenų readmisijai pagal šio straipsnio 3 dalį;

| f) | abipusio intereso vizų ir kelionės dokumentų saugumo sričių klausimams; |
| --- | --- |

f)

abipusio intereso vizų ir kelionės dokumentų saugumo sričių klausimams;

| g) | abipusio intereso sienų valdymo srities klausimams. |
| --- | --- |

g)

abipusio intereso sienų valdymo srities klausimams.

3.   Bendradarbiaudamos neteisėtos imigracijos prevencijos ir kontrolės srityje ir nedarydamos poveikio būtinybei apsaugoti prekybos žmonėmis aukas, Šalys taip pat susitaria, kad:

| a) | Tailandas, netaikydamas papildomų formalumų ir nepagrįstai nedelsdamas, atitinkamos valstybės narės prašymu priima visus savo piliečius, kurie neatitinka arba nebeatitinka galiojančių atvykimo į tos valstybės narės teritoriją, buvimo ar gyvenimo joje sąlygų; |
| --- | --- |

a)

Tailandas, netaikydamas papildomų formalumų ir nepagrįstai nedelsdamas, atitinkamos valstybės narės prašymu priima visus savo piliečius, kurie neatitinka arba nebeatitinka galiojančių atvykimo į tos valstybės narės teritoriją, buvimo ar gyvenimo joje sąlygų;

| b) | kiekviena valstybė narė, netaikydama papildomų formalumų ir nepagrįstai nedelsdama, Tailando prašymu priima visus savo piliečius, kurie neatitinka arba nebeatitinka galiojančių atvykimo į Tailando teritoriją, buvimo ar gyvenimo joje sąlygų; |
| --- | --- |

b)

kiekviena valstybė narė, netaikydama papildomų formalumų ir nepagrįstai nedelsdama, Tailando prašymu priima visus savo piliečius, kurie neatitinka arba nebeatitinka galiojančių atvykimo į Tailando teritoriją, buvimo ar gyvenimo joje sąlygų;

| c) | valstybės narės ir Tailandas tokiais tikslais išduoda kelionės dokumentus. Jei nepateikiami dokumentai ar kiti pilietybės įrodymai, atitinkamos valstybės narės arba Tailando kompetentingos diplomatinės ir konsulinės atstovybės Tailando arba atitinkamos valstybės narės prašymu visapusiškai bendradarbiauja, kad būtų nedelsiant pateiktas pilietybės įrodymas. |
| --- | --- |

c)

valstybės narės ir Tailandas tokiais tikslais išduoda kelionės dokumentus. Jei nepateikiami dokumentai ar kiti pilietybės įrodymai, atitinkamos valstybės narės arba Tailando kompetentingos diplomatinės ir konsulinės atstovybės Tailando arba atitinkamos valstybės narės prašymu visapusiškai bendradarbiauja, kad būtų nedelsiant pateiktas pilietybės įrodymas.

4.   Konsultuodamosi migracijos klausimais, Šalys susitaria pradėti dialogą dėl readmisijos, kuriuo remiantis bet kurios Šalies prašymu ir esant tinkamoms sąlygoms gali būti sudarytas susitarimas dėl readmisijos, įskaitant ES kelionės dokumento naudojimą (1). Šalys taip pat gali svarstyti galimybę pradėti dialogą dėl asmenų judėjimo palengvinimo, kuriuo remiantis bet kurios Šalies prašymu ir esant tinkamoms sąlygoms gali būti sudarytas susitarimas dėl vizų režimo valstybių narių ir Tailando piliečiams supaprastinimo.

26 straipsnis

Humanitarinis bendradarbiavimas

Šalys stengiasi toliau bendradarbiauti visais su humanitariniu bendradarbiavimu ir pagalba susijusiais klausimais, įskaitant dėl perkeltųjų asmenų ir paramos pareigūnų, dirbančių su perkeltaisiais asmenimis atitinkamuose regionuose, gebėjimų stiprinimo. Šalys bendradarbiauja kiekvienu konkrečiu atveju abiem pusėms priimtinu būdu, laikantis atitinkamų Šalims taikomų tarptautinių standartų ir humanitarinių žmoniškumo, nešališkumo, nepriklausomumo ir neutralumo principų. Imantis tokių pastangų turi būti toliau laikomasi visapusiško požiūrio į pagrindines perkėlimo priežastis ir siekiama jas suprasti, taip pat ieškoma tvarių sprendimų. Šalys įsipareigoja stiprinti humanitarinės pagalbos ir vystymosi tarpusavio sąsają.

27 straipsnis

Kova su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija

Šalys susitaria bendradarbiauti kovodamos su tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu, ekonominiais ir finansiniais nusikaltimais, sunkiais nusikaltimais (2) ir korupcija, taip pat su seksualine prievarta prieš vaikus. Tokiu bendradarbiavimu visų pirma siekiama įgyvendinti ir propaguoti atitinkamus tarptautinius standartus ir teisinius dokumentus, kuriuos Šalys yra pasirašiusios, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą (UNTOC) ir jos papildomus protokolus ir 2003 m. spalio 31 d. JT GA rezoliucija Nr. 58/4 priimtą Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją.

2

28 straipsnis

Bendradarbiavimas pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencijos ir kovos su jais srityje

1.   Šalys susitaria dėl būtinybės, laikantis atitinkamų įstatymų ir kitų teisės aktų, dirbti ir bendradarbiauti siekiant veiksmingai užkirsti kelią piktnaudžiavimui jų finansų sistemomis pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo tikslais ir su tuo kovoti.

2.   Šalys susitaria bendradarbiauti rengiant ir įgyvendinant kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu įstatymus, taisykles ir kitus teisės aktus, laikydamosi toje srityje veiklą vykdančių tarptautinių organizacijų, pavyzdžiui, Finansinių veiksmų darbo grupės, parengtų standartų.

3.   Bendradarbiaujant pagal šį straipsnį taip pat siekiama skatinti keistis atitinkama informacija pagal atitinkamus Šalių įstatymus ir kitus teisės aktus.

29 straipsnis

Bendradarbiavimas narkotikų politikos srityje

1.   Šalys, laikydamosi atitinkamų įstatymų ir kitų teisės aktų, bendradarbiauja siekdamos užtikrinti visapusišką, įrodymais grindžiamą, suderintą ir integruotą požiūrį, šiuo tikslu užtikrindamos veiksmingą kompetentingų institucijų, įskaitant sveikatos priežiūros, teisingumo, vidaus reikalų ir kitų susijusių sektorių institucijas, bendradarbiavimą ir jų veiksmų koordinavimą, kad būtų sumažinta neteisėtų narkotikų pasiūla, prekyba jais ir jų paklausa, taip pat tokių narkotikų poveikis narkotikų vartotojams ir visai visuomenei, ir įgyvendinti veiksmingesnę narkotikų prevencijos politiką bei užkirsti kelią narkotikų pirmtakų, įskaitant specialiai paskirčiai sukurtus narkotikų pirmtakus, naudojimui neteisėtos narkotinių ir psichotropinių medžiagų bei naujų psichoaktyviųjų medžiagų gamybos tikslais.

2.   Šalys susitaria dėl bendradarbiavimo priemonių 1 dalyje nurodytiems tikslams pasiekti. Veiksmai grindžiami bendrai sutartais principais, išdėstytais JT narkotikų kontrolės konvencijose, ir visais atitinkamų Šalių su narkotikų kontrole susijusiais tarptautiniais įsipareigojimais.

3.   Šalių bendradarbiavimas narkotikų politikos srityje apima, inter alia, tokius klausimus kaip techninė ir administracinė pagalba, darbuotojų mokymas, su narkotikais susiję moksliniai tyrimai, keitimasis informacija ir dalijimasis patirtimi apie informacinių technologijų naudojimą narkotikų kontrolės srityje, taip pat apie novatorišką požiūrį į narkotikų politiką, teisminį ir teisėsaugos bendradarbiavimą ir narkotikų pirmtakų, įskaitant specialiai paskirčiai sukurtus narkotikų pirmtakus, naudojimo neteisėtos narkotinių ir psichotropinių medžiagų bei naujų psichoaktyviųjų medžiagų gamybos tikslais, prevenciją. Šalys gali susitarti į bendradarbiavimą įtraukti ir kitas sritis, pavyzdžiui, keitimąsi geriausia patirtimi arba informacija apie narkomanijos prevenciją, gydymą, reabilitaciją, žalos mažinimą ir stebėseną, pakaitines narkotikų medžiagas, taip pat papildomas priemones, skirtas bendradarbiavimui narkotikų pirmtakų kontrolės, teismo ekspertizės, su narkotikais susijusių finansinių tyrimų ir alternatyvų kūrimo srityse stiprinti.

V ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDRADARBIAVIMAS KITUOSE SEKTORIUOSE

30 straipsnis

Žmogaus teisės

1.   Šalys susitaria bendradarbiauti, kad, remdamosi abipusio sutikimo ir pagarbos principu, skatintų bei gintų žmogaus teises. Šalys skatina reguliarų, prasmingą ir išsamų dialogą žmogaus teisių klausimais.

2.   Bendradarbiavimas žmogaus teisių srityje gali apimti, inter alia, tokius klausimus:

| a) | gebėjimų stiprinimas Šalims taikomų tarptautinių žmogaus teisių dokumentų įgyvendinimo ir su žmogaus teisėmis susijusių veiksmų planų įgyvendinimo stiprinimo srityse; |
| --- | --- |

a)

gebėjimų stiprinimas Šalims taikomų tarptautinių žmogaus teisių dokumentų įgyvendinimo ir su žmogaus teisėmis susijusių veiksmų planų įgyvendinimo stiprinimo srityse;

| b) | dialogo, ryšių ir keitimosi informacija žmogaus teisių klausimais skatinimas; |
| --- | --- |

b)

dialogo, ryšių ir keitimosi informacija žmogaus teisių klausimais skatinimas;

| c) | dalykinio Šalių bendradarbiavimo JT žmogaus teisių organuose stiprinimas. |
| --- | --- |

c)

dalykinio Šalių bendradarbiavimo JT žmogaus teisių organuose stiprinimas.

3.   Šalys bendradarbiauja stiprindamos demokratijos, teisinės valstybės ir gero valdymo principus. Toks bendradarbiavimas gali apimti:

| a) | nacionalinių ir regioninių institucijų, atsakingų už žmogaus teisių, teisinės valstybės ir gero valdymo sritis, bendradarbiavimo stiprinimą; |
| --- | --- |

a)

nacionalinių ir regioninių institucijų, atsakingų už žmogaus teisių, teisinės valstybės ir gero valdymo sritis, bendradarbiavimo stiprinimą;

| b) | bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą siekiant stiprinti demokratinius principus, žmogaus teises ir teisinę valstybę, įskaitant lygybę prieš įstatymą, žmonių galimybes gauti veiksmingą teisinę pagalbą ir teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, tinkamą procesą ir teisę kreiptis į teismą, vadovaujantis Šalių įsipareigojimais pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę. |
| --- | --- |

b)

bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą siekiant stiprinti demokratinius principus, žmogaus teises ir teisinę valstybę, įskaitant lygybę prieš įstatymą, žmonių galimybes gauti veiksmingą teisinę pagalbą ir teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, tinkamą procesą ir teisę kreiptis į teismą, vadovaujantis Šalių įsipareigojimais pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę.

31 straipsnis

Bendradarbiavimas finansų sektoriuje

Šalys susitaria, atsižvelgdamos į savo poreikius ir pagal atitinkamas savo programas, įstatymus ir kitus teisės aktus, skatinti finansų įstaigų bendradarbiavimą.

32 straipsnis

Dialogas makroekonominės politikos klausimais

Šalys susitaria stiprinti savo valdžios institucijų dialogą ir bendradarbiauti dalijantis patirtimi makroekonominės politikos klausimais, visų pirma ekonominės integracijos srityse.

33 straipsnis

Geras apmokestinimo srities valdymas

Siekdamos stiprinti ir plėtoti ekonominę veiklą, kartu atsižvelgdamos į būtinybę sukurti tinkamą reguliavimo sistemą, Šalys pripažįsta gero apmokestinimo srities valdymo principus, įskaitant visuotinius mokesčių skaidrumo, keitimosi informacija ir sąžiningo apmokestinimo standartus ir minimaliuosius kovos su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu standartus, ir įsipareigoja juos įgyvendinti. Šalys, siekdamos užkirsti kelią mokesčių slėpimui ir vengimui, skatins gerą apmokestinimo srities valdymą, gerins tarptautinį bendradarbiavimą apmokestinimo srityje, kurs veiksmingo tų principų įgyvendinimo priemones ir sudarys palankesnes sąlygas rinkti mokestines pajamas.

34 straipsnis

Pramonės politika ir labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių bendradarbiavimas

Šalys, atsižvelgdamos į atitinkamą ekonominę politiką ir tikslus, susitaria skatinti bendradarbiavimą pramonės politikos srityje, kuriuo remiama įtrauki, tvari ir į vystymąsi orientuota gamybinė veikla, deramų darbo vietų kūrimas, verslumas, kūrybiškumas ir inovacijos, taip pat tiekimo grandinės atsparumas ir galimybės gauti finansavimą visose tinkamomis laikomose srityse, kad būtų sudaromos palankesnes sąlygos labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių kūrimui ir jų patekimui į tarptautines rinkas, konkurencingumui ir augimui, inter alia:

inter alia

| a) | keičiantis informacija ir dalijantis patirtimi, kaip sudaryti pagrindines sąlygas labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių konkurencingumui didinti; |
| --- | --- |

a)

keičiantis informacija ir dalijantis patirtimi, kaip sudaryti pagrindines sąlygas labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių konkurencingumui didinti;

| b) | skatinant ekonominės veiklos vykdytojų ryšius, remiant bendras investicijas ir kuriant bendras įmones bei informacijos tinklus, visų pirma pasitelkiant esamas ES horizontaliąsias programas, ypač skatinant partnerius vieni kitiems perduoti programinę ir techninę įrangą; |
| --- | --- |

b)

skatinant ekonominės veiklos vykdytojų ryšius, remiant bendras investicijas ir kuriant bendras įmones bei informacijos tinklus, visų pirma pasitelkiant esamas ES horizontaliąsias programas, ypač skatinant partnerius vieni kitiems perduoti programinę ir techninę įrangą;

| c) | teikiant informaciją, skatinant inovacijas ir keičiantis gerąja patirtimi, susijusia su galimybėmis gauti finansavimą ir patekti į rinką; |
| --- | --- |

c)

teikiant informaciją, skatinant inovacijas ir keičiantis gerąja patirtimi, susijusia su galimybėmis gauti finansavimą ir patekti į rinką;

| d) | remiant labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių gebėjimų stiprinimą, kad jos galėtų sklandžiau integruotis į pasaulinę ekonomiką ir tiekimo grandines; |
| --- | --- |

d)

remiant labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių gebėjimų stiprinimą, kad jos galėtų sklandžiau integruotis į pasaulinę ekonomiką ir tiekimo grandines;

| e) | sudarant palankesnes sąlygas Šalių labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių vykdomai veiklai ir ją remiant; |
| --- | --- |

e)

sudarant palankesnes sąlygas Šalių labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių vykdomai veiklai ir ją remiant;

| f) | skatinant įmonių socialinę atsakomybę ir atskaitomybę bei atsakingą verslo praktiką, įskaitant tvarų vartojimą ir gamybą. |
| --- | --- |

f)

skatinant įmonių socialinę atsakomybę ir atskaitomybę bei atsakingą verslo praktiką, įskaitant tvarų vartojimą ir gamybą.

35 straipsnis

Įmonių bendradarbiavimo palengvinimas

Šalys lengvina ir remia atitinkamą jų privačiųjų sektorių bendradarbiavimo veiklą.

36 straipsnis

Bendradarbiavimas informacinių ir ryšių technologijų srityje

1.   Pripažindamos, kad informacinės ir ryšių technologijos (IRT) yra pagrindiniai šiuolaikinio gyvenimo elementai ir itin svarbios ekonominiam ir socialiniam vystymuisi, Šalys susitaria keistis nuomonėmis apie atitinkamą šios srities politiką, kad būtų skatinamas ekonominis ir socialinis vystymasis ir žmogaus teisės bei pagrindinės laisvės.

2.   Bendradarbiaujant šioje srityje daugiausia dėmesio skiriama, inter alia:

| a) | dalyvavimui palaikant įvairius regioninius dialogus apie įvairius informacinės visuomenės aspektus, visų pirma elektroninių ryšių politikos ir reglamentavimo klausimais, įskaitant universaliąsias paslaugas, licencijų išdavimą ir bendruosius leidimus, asmens duomenų apsaugą ir reguliavimo institucijų nepriklausomumą bei veiksmingumą; |
| --- | --- |

a)

dalyvavimui palaikant įvairius regioninius dialogus apie įvairius informacinės visuomenės aspektus, visų pirma elektroninių ryšių politikos ir reglamentavimo klausimais, įskaitant universaliąsias paslaugas, licencijų išdavimą ir bendruosius leidimus, asmens duomenų apsaugą ir reguliavimo institucijų nepriklausomumą bei veiksmingumą;

| b) | Šalių ir Pietryčių Azijos mokslinių tyrimų tinklų ir paslaugų tarpusavio sujungimui ir sąveikumui; |
| --- | --- |

b)

Šalių ir Pietryčių Azijos mokslinių tyrimų tinklų ir paslaugų tarpusavio sujungimui ir sąveikumui;

| c) | naujų IRT standartizavimui ir sklaidai; |
| --- | --- |

c)

naujų IRT standartizavimui ir sklaidai;

| d) | Šalių bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje IRT klausimais skatinimui; |
| --- | --- |

d)

Šalių bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje IRT klausimais skatinimui;

| e) | bendriems mokslinių tyrimų projektams IRT srityje, visų pirma įgyvendinant ES bendrąsias mokslinių tyrimų programas, įskaitant Šalių bendradarbiavimą visų pirma tokiose srityse kaip e. valdžia, mobiliųjų įrenginių programinė įranga, animacija ir daugialypė terpė; |
| --- | --- |

e)

bendriems mokslinių tyrimų projektams IRT srityje, visų pirma įgyvendinant ES bendrąsias mokslinių tyrimų programas, įskaitant Šalių bendradarbiavimą visų pirma tokiose srityse kaip e. valdžia, mobiliųjų įrenginių programinė įranga, animacija ir daugialypė terpė;

| f) | IRT saugumo klausimams ir (arba) aspektams, įskaitant saugumo internete skatinimą, kovą su kibernetiniais nusikaltimais, dezinformacija ir netinkamu informacinių technologijų bei visų rūšių elektroninių žiniasklaidos priemonių naudojimu. |
| --- | --- |

f)

IRT saugumo klausimams ir (arba) aspektams, įskaitant saugumo internete skatinimą, kovą su kibernetiniais nusikaltimais, dezinformacija ir netinkamu informacinių technologijų bei visų rūšių elektroninių žiniasklaidos priemonių naudojimu.

3.   Atsižvelgiant į atitinkamus Šalių įstatymus ir kitus teisės aktus, skatinamas įmonių tarpusavio bendradarbiavimas.

4.   Šalys, laikydamosi savo įstatymų ir kitų teisės aktų bei tarptautinių įsipareigojimų, bendradarbiauja kibernetinio saugumo srityje, šiuo tikslu keisdamosi informacija apie strategijas, politiką ir geriausią patirtį.

5.   Šalys skatina keitimąsi informacija apie kibernetinį saugumą švietimo ir mokymo srityse, informuotumo didinimo iniciatyvas, atitinkamų standartų ir techninių specifikacijų naudojimą kibernetiniam saugumui kylančios rizikos valdymo ir IRT produktų ir paslaugų kibernetinio saugumo tikslais, įskaitant kibernetinio saugumo sertifikavimą, taip pat susijusią mokslinių tyrimų ir plėtros politiką.

37 straipsnis

Bendradarbiavimas mokslo, technologijų ir inovacijų srityse

1.   Šalys susitaria bendradarbiauti visose abipusio intereso mokslo, technologijų ir inovacijų srityse, atsižvelgdamos į savo atitinkamą politiką. Taip bendradarbiaujant bus stiprinama parama daugiašalėms ir regioninėms mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvoms, siekiant surasti naujus su žaliąja ekonomika, skaitmenine visuomene, sveikatos priežiūra, socialine sritimi ir inovacijomis susijusių uždavinių sprendimo būdus. Bendrų veiksmų visų pirma reikės imtis siekiant užkirsti kelią būsimoms pasaulinėms sveikatos krizėms, ypač naujoms infekcinėms ligoms, ir įgyvendinant bendrą įsipareigojimą kurti sveikesnį, saugesnį, teisingesnį ir tvaresnį pasaulį. Bendradarbiavimo sritys gali apimti, inter alia, sprendimų paiešką sprendžiant tokius pasaulinius uždavinius kaip klimato kaita, biologinės įvairovės krizė, tarša, išteklių išeikvojimas ar infekcinės ligos, be kita ko, krizinėse situacijose, taip pat įgyvendinant žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Iniciatyvos turėtų atspindėti pasaulinę lyderystę siekiant klimato ir aplinkos tikslų.

2.   Bendradarbiaujant mokslo, technologijų ir inovacijų srityse siekiama:

| a) | skatinti mokslo, technologijų ir inovacijų programų tęstinumą ir remti ekonominę plėtrą, žinių visuomenę, gyvenimo kokybę ir tvarią aplinką; |
| --- | --- |

a)

skatinti mokslo, technologijų ir inovacijų programų tęstinumą ir remti ekonominę plėtrą, žinių visuomenę, gyvenimo kokybę ir tvarią aplinką;

| b) | skatinti keitimąsi informacija ir praktine patirtimi mokslo, technologijų ir inovacijų klausimais, ypač politikos priemonių ir programų įgyvendinimo srityje; |
| --- | --- |

b)

skatinti keitimąsi informacija ir praktine patirtimi mokslo, technologijų ir inovacijų klausimais, ypač politikos priemonių ir programų įgyvendinimo srityje;

| c) | skatinti ilgalaikius Šalių mokslo bendruomenių, mokslinių tyrimų centrų, universitetų ir pramonės sektorių ryšius; |
| --- | --- |

c)

skatinti ilgalaikius Šalių mokslo bendruomenių, mokslinių tyrimų centrų, universitetų ir pramonės sektorių ryšius;

| d) | skatinti žmogiškųjų išteklių plėtrą; |
| --- | --- |

d)

skatinti žmogiškųjų išteklių plėtrą;

| e) | skatinti bendrus mokslinius tyrimus palaikant bendradarbiavimą mokslo ir technologijų srityje, lygias galimybes naudotis mokslinių tyrimų rezultatais, partnerystę siekiant tokių rezultatų ir bendrą atsakomybę už juos laikantis intelektinės nuosavybės teisių taisyklių, taip pat bendrų vertybių ir principų bei sutartų bendrųjų sąlygų. |
| --- | --- |

e)

skatinti bendrus mokslinius tyrimus palaikant bendradarbiavimą mokslo ir technologijų srityje, lygias galimybes naudotis mokslinių tyrimų rezultatais, partnerystę siekiant tokių rezultatų ir bendrą atsakomybę už juos laikantis intelektinės nuosavybės teisių taisyklių, taip pat bendrų vertybių ir principų bei sutartų bendrųjų sąlygų.

3.   Bendradarbiavimas mokslo, technologijų ir inovacijų srityse palaikomas vykdant bendrus mokslinių tyrimų projektus ir organizuojant mokslininkų mainus, susitikimus ir mokymą pagal tarptautinio judumo programas, numatant kuo platesniu mastu skleisti mokslinių tyrimų rezultatus. Bet kokia intelektine nuosavybe, sukurta atliekant bendrus mokslinius tyrimus ir vykdant bendrą veiklą, dalijamasi abipusiškai sutartomis sąlygomis.

4.   Palaikydamos bendradarbiavimą mokslo, technologijų ir inovacijų srityse, Šalys skatina dalyvauti atitinkamas savo Vyriausybines agentūras, aukštojo mokslo įstaigas, mokslinių tyrimų centrus ir gamybos sektorius, visų pirma labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones.

5.   Šalys susitaria dėti visas pastangas, kad padidintų visuomenės informuotumą apie jų bendradarbiavimo mokslo, technologijų ir inovacijų srityse programų teikiamas galimybes.

38 straipsnis

Klimato kaita

1.   Šalys laikosi nuomonės, kad klimato kaita yra viena iš egzistencinių grėsmių žmonijai, ir dar kartą patvirtina esančios įsipareigojusios stiprinti pasaulinį atsaką į tą grėsmę. Šalys dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą siekti Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) ir Paryžiaus susitarimo tikslų. Atitinkamai kiekviena Šalis veiksmingai įgyvendina Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją ir Paryžiaus susitarimą.

2.   Šalys siekia stiprinti pasaulinį atsaką į klimato kaitą ir jos poveikį. Šalys taip pat stiprina bendradarbiavimą įgyvendindamos politiką, kuria siekiama padėti švelninti klimato kaitą ir prisitaikyti prie neigiamo klimato kaitos poveikio, įskaitant jūros lygio kilimą, ir savo ekonomiką, įskaitant finansinius srautus, nukreipti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo ir klimato kaitos poveikiui atsparaus vystymosi linkme, kaip numatyta Paryžiaus susitarime.

3.   Bendradarbiaujant klimato kaitos srityje siekiama:

| a) | stiprinti gebėjimus ir pajėgumus spręsti su klimato kaita susijusius uždavinius remiantis nacionaliniais poreikiais ir juos tenkinant; |
| --- | --- |

a)

stiprinti gebėjimus ir pajėgumus spręsti su klimato kaita susijusius uždavinius remiantis nacionaliniais poreikiais ir juos tenkinant;

| b) | aktyviau stiprinti gebėjimus įgyvendinant nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus ir nacionalinius prisitaikymo planus bei kitas švelninimo priemones abipusio intereso srityje, siekiant remti tvarų ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

b)

aktyviau stiprinti gebėjimus įgyvendinant nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus ir nacionalinius prisitaikymo planus bei kitas švelninimo priemones abipusio intereso srityje, siekiant remti tvarų ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos augimą;

| c) | skatinti bendradarbiavimą ir dialogą kovos su klimato kaita finansavimo ir finansinių mechanizmų, skirtų kovai su klimato kaita, kūrimo klausimais, be kita ko, įtraukiant privatųjį sektorių; |
| --- | --- |

c)

skatinti bendradarbiavimą ir dialogą kovos su klimato kaita finansavimo ir finansinių mechanizmų, skirtų kovai su klimato kaita, kūrimo klausimais, be kita ko, įtraukiant privatųjį sektorių;

| d) | prisitaikyti prie neigiamo klimato kaitos poveikio, be kita ko, prisitaikymo priemones visais lygmenimis integruojant į Šalių vystymosi strategijas ir planų rengimo procesus; |
| --- | --- |

d)

prisitaikyti prie neigiamo klimato kaitos poveikio, be kita ko, prisitaikymo priemones visais lygmenimis integruojant į Šalių vystymosi strategijas ir planų rengimo procesus;

| e) | skatinti bendradarbiavimą vykdant mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą ir plėtojant švelninimo ir prisitaikymo technologijas; |
| --- | --- |

e)

skatinti bendradarbiavimą vykdant mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą ir plėtojant švelninimo ir prisitaikymo technologijas;

| f) | skatinti didinti informuotumą, be kita ko, pažeidžiamiausių gyventojų ir pažeidžiamose vietovėse gyvenančių asmenų, sudaryti palankesnes sąlygas visuomenei dalyvauti imantis atsako į klimato kaitą priemonių ir šiuo požiūriu integruoti klimato kaitos poveikio lytims analizę; |
| --- | --- |

f)

skatinti didinti informuotumą, be kita ko, pažeidžiamiausių gyventojų ir pažeidžiamose vietovėse gyvenančių asmenų, sudaryti palankesnes sąlygas visuomenei dalyvauti imantis atsako į klimato kaitą priemonių ir šiuo požiūriu integruoti klimato kaitos poveikio lytims analizę;

| g) | skatinti bendradarbiavimą ir dialogą plėtojant ekonomines priemones, skirtas tokiems su klimato kaita susijusiems klausimams kaip anglies dioksido apmokestinimas spręsti, ir atitinkamai kitas priemones; |
| --- | --- |

g)

skatinti bendradarbiavimą ir dialogą plėtojant ekonomines priemones, skirtas tokiems su klimato kaita susijusiems klausimams kaip anglies dioksido apmokestinimas spręsti, ir atitinkamai kitas priemones;

| h) | skatinti rengti nelaimių rizikos mažinimo ir valdymo strategijas, be kita ko, skirtas pažeidžiamoms vietovėms ir bendruomenėms. |
| --- | --- |

h)

skatinti rengti nelaimių rizikos mažinimo ir valdymo strategijas, be kita ko, skirtas pažeidžiamoms vietovėms ir bendruomenėms.

39 straipsnis

Energetika

1.   Šalys stengiasi stiprinti bendradarbiavimą energetikos sektoriuje, siekdamos:

| a) | užtikrinti visuotines galimybes gauti įperkamas, patikimas ir tvarias energetikos paslaugas ir pasaulio energijos rūšių derinyje iš esmės padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti visuotines galimybes gauti įperkamas, patikimas ir tvarias energetikos paslaugas ir pasaulio energijos rūšių derinyje iš esmės padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį;

| b) | plėtoti naujų rūšių, tvarią, novatorišką ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją, įskaitant biokurą ir biomasę, vėjo, saulės bei geoterminę energiją, taip pat hidroenergijos gamybą, kartu atkreipdamos dėmesį į energijos tiekimo įvairinimo svarbą siekiant didinti energetinį saugumą; |
| --- | --- |

b)

plėtoti naujų rūšių, tvarią, novatorišką ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją, įskaitant biokurą ir biomasę, vėjo, saulės bei geoterminę energiją, taip pat hidroenergijos gamybą, kartu atkreipdamos dėmesį į energijos tiekimo įvairinimo svarbą siekiant didinti energetinį saugumą;

| c) | remti politikos, kuria siekiama didinti atsinaujinančių išteklių energijos konkurencingumą, plėtojimą; |
| --- | --- |

c)

remti politikos, kuria siekiama didinti atsinaujinančių išteklių energijos konkurencingumą, plėtojimą;

| d) | siekti racionaliai vartoti energiją ir didinti energijos vartojimo efektyvumą tiek pasiūlos, tiek paklausos lygmeniu skatinant energijos vartojimo efektyvumą energijos gamybos, transportavimo, paskirstymo ir galutinio vartojimo srityse; |
| --- | --- |

d)

siekti racionaliai vartoti energiją ir didinti energijos vartojimo efektyvumą tiek pasiūlos, tiek paklausos lygmeniu skatinant energijos vartojimo efektyvumą energijos gamybos, transportavimo, paskirstymo ir galutinio vartojimo srityse;

| e) | skatinti bendradarbiavimą švarios energijos technologijų srityje, be kita ko, palaikant bendradarbiavimą mokslinių tyrimų srityje, ypač atsinaujinančiųjų išteklių energijos, energijos kaupimo ir priklausomybės nuo iškastinio kuro naudojimo mažinimo klausimais; |
| --- | --- |

e)

skatinti bendradarbiavimą švarios energijos technologijų srityje, be kita ko, palaikant bendradarbiavimą mokslinių tyrimų srityje, ypač atsinaujinančiųjų išteklių energijos, energijos kaupimo ir priklausomybės nuo iškastinio kuro naudojimo mažinimo klausimais;

| f) | propaguoti mažo anglies dioksido kiekio energijos gamybą, padedančią pereiti prie švarios energijos, kaip numatyta pagal Paryžiaus susitarimo tikslus; |
| --- | --- |

f)

propaguoti mažo anglies dioksido kiekio energijos gamybą, padedančią pereiti prie švarios energijos, kaip numatyta pagal Paryžiaus susitarimo tikslus;

| g) | aktyviau stiprinti gebėjimus ir skatinti investicijas į energetikos infrastruktūrą ir švarios energijos technologijas, atsižvelgiant į skaidrumo principą; |
| --- | --- |

g)

aktyviau stiprinti gebėjimus ir skatinti investicijas į energetikos infrastruktūrą ir švarios energijos technologijas, atsižvelgiant į skaidrumo principą;

| h) | energijos rinkoje skatinti konkurenciją ir investicijoms palankią aplinką. |
| --- | --- |

h)

energijos rinkoje skatinti konkurenciją ir investicijoms palankią aplinką.

2.   Siekdamos tų tikslų Šalys susitaria skatinti abiem pusėms naudingus ryšius ir bendrus mokslinius tyrimus, be kita ko, palaikydamos regioninį bendradarbiavimą energetikos srityje. Atsižvelgdamos į tai, kad Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimas yra visa apimantys šios partnerystės pagrindai, Šalys pažymi, kad reikia spręsti klausimus, susijusius su galimybių gauti įperkamas švarios energijos paslaugas ir darnaus vystymosi tarpusavio sąsajomis. Ta veikla gali būti skatinama, inter alia, bendradarbiaujant ES energetikos iniciatyvos įgyvendinimo srityje.

40 straipsnis

Transportas

1.   Šalys stengiasi bendradarbiauti atitinkamose transporto politikos srityse, siekdamos skatinti darnųjį transportą, taip pat kokybišką, patikimą, tvarią ir atsparią infrastruktūrą, įskaitant regioninę ir tarpvalstybinę infrastruktūrą, laikymosi atitinkamų abiem Šalims taikomų tarptautinių standartų ir principų, gerinti prekių ir keleivių judėjimą, remti ekonominį vystymąsi ir žmonių gerovę, daugiausia dėmesio skirdamos prieinamai ir lygiateisei prieigai visiems, skatinti jūrų ir aviacijos saugą ir saugumą, taip pat aplinkos apsaugą ir didinti savo transporto sistemų efektyvumą.

2.   Bendradarbiaudamos transporto srityje Šalys siekia skatinti:

| a) | keitimąsi informacija apie atitinkamą transporto politiką ir praktiką, ypač saugias, įperkamas, prieinamas ir tvarias miesto ir viešojo transporto sistemas visiems, itin daug dėmesio skirdamos pažeidžiamoje padėtyje esančių asmenų (įskaitant moteris, vaikus, neįgaliuosius ir vyresnio amžiaus asmenis) poreikiams, sausumos transportą, jūrų transportą, oro transportą, transporto logistiką ir daugiarūšio transporto tinklų tarpusavio jungtis ir sąveikumą; |
| --- | --- |

a)

keitimąsi informacija apie atitinkamą transporto politiką ir praktiką, ypač saugias, įperkamas, prieinamas ir tvarias miesto ir viešojo transporto sistemas visiems, itin daug dėmesio skirdamos pažeidžiamoje padėtyje esančių asmenų (įskaitant moteris, vaikus, neįgaliuosius ir vyresnio amžiaus asmenis) poreikiams, sausumos transportą, jūrų transportą, oro transportą, transporto logistiką ir daugiarūšio transporto tinklų tarpusavio jungtis ir sąveikumą;

| b) | pasaulinių palydovinės navigacijos sistemų naudojimą civiliniais tikslais, daugiausia dėmesio skirdamos abiem Šalims naudingiems reguliavimo, pramonės ir rinkos plėtros klausimams. Šiuo požiūriu bus apsvarstytos galimybės, siekiant kuo didesnės naudos abiem Šalims, panaudoti Europos pasaulinę palydovinės navigacijos sistemą; |
| --- | --- |

b)

pasaulinių palydovinės navigacijos sistemų naudojimą civiliniais tikslais, daugiausia dėmesio skirdamos abiem Šalims naudingiems reguliavimo, pramonės ir rinkos plėtros klausimams. Šiuo požiūriu bus apsvarstytos galimybės, siekiant kuo didesnės naudos abiem Šalims, panaudoti Europos pasaulinę palydovinės navigacijos sistemą;

| c) | dialogą, kuriuo siekiama didinti aviacijos saugą, stiprinti oro transporto infrastruktūros tinklus ir gerinti jos veikimą, kad būtų užtikrintas spartus, veiksmingas, tvarus, saugus ir patikimas asmenų ir prekių judėjimas, ir išnagrinėti galimybes toliau plėtoti santykius oro transporto srityje; turėtų būti toliau skatinamas bendradarbiavimas civilinės aviacijos srityje; |
| --- | --- |

c)

dialogą, kuriuo siekiama didinti aviacijos saugą, stiprinti oro transporto infrastruktūros tinklus ir gerinti jos veikimą, kad būtų užtikrintas spartus, veiksmingas, tvarus, saugus ir patikimas asmenų ir prekių judėjimas, ir išnagrinėti galimybes toliau plėtoti santykius oro transporto srityje; turėtų būti toliau skatinamas bendradarbiavimas civilinės aviacijos srityje;

| d) | dialogą abipusio intereso jūrų transporto paslaugų srityse, kuriuo visų pirma siekiama:


  i) | sudaryti palankesnes sąlygas visų kliūčių, galinčių trukdyti plėtoti jūrų prekybą, šalinimui ir bendradarbiauti šioje srityje, taip pat gerinti sąlygas, kuriomis tarp Šalių uostų vykdomos krovininio jūrų transporto operacijos; |
| --- | --- | --- |

d)

dialogą abipusio intereso jūrų transporto paslaugų srityse, kuriuo visų pirma siekiama:

i)

sudaryti palankesnes sąlygas visų kliūčių, galinčių trukdyti plėtoti jūrų prekybą, šalinimui ir bendradarbiauti šioje srityje, taip pat gerinti sąlygas, kuriomis tarp Šalių uostų vykdomos krovininio jūrų transporto operacijos;

| ii) | užtikrinti neribotą patekimą į tarptautinės ir tarpvalstybinės prekybos sistemas komerciniais tikslais; |
| --- | --- |

ii)

užtikrinti neribotą patekimą į tarptautinės ir tarpvalstybinės prekybos sistemas komerciniais tikslais;

| iii) | didinti Šalių jūrų transporto sektoriaus konkurencingumą, ir |
| --- | --- |

iii)

didinti Šalių jūrų transporto sektoriaus konkurencingumą, ir

| iv) | laivams, plaukiojantiems su atitinkamai valstybės narės arba Tailando vėliava arba eksploatuojamiems kitos Šalies piliečių ar bendrovių, patekimo į uostus, pagalbinių paslaugų ir uosto paslaugų srityje taikyti nediskriminacinį režimą, palyginti su savo laivams taikomu režimu, ir stiprinti jūrų transporto vaidmenį plėtojant veiksmingą transporto grandinę; |
| --- | --- |

iv)

laivams, plaukiojantiems su atitinkamai valstybės narės arba Tailando vėliava arba eksploatuojamiems kitos Šalies piliečių ar bendrovių, patekimo į uostus, pagalbinių paslaugų ir uosto paslaugų srityje taikyti nediskriminacinį režimą, palyginti su savo laivams taikomu režimu, ir stiprinti jūrų transporto vaidmenį plėtojant veiksmingą transporto grandinę;

| e) | įgyvendinti saugumo, saugos ir jūrų taršos prevencijos standartus ir tokią taršą mažinti, visų pirma kalbant apie jūrų transporto keliamą taršą, laikantis Šalims taikomų tarptautinių konvencijų, įskaitant bendradarbiavimą atitinkamuose tarptautiniuose forumuose siekiant užtikrinti geresnį tarptautinių taisyklių laikymąsi. |
| --- | --- |

e)

įgyvendinti saugumo, saugos ir jūrų taršos prevencijos standartus ir tokią taršą mažinti, visų pirma kalbant apie jūrų transporto keliamą taršą, laikantis Šalims taikomų tarptautinių konvencijų, įskaitant bendradarbiavimą atitinkamuose tarptautiniuose forumuose siekiant užtikrinti geresnį tarptautinių taisyklių laikymąsi.

41 straipsnis

Turizmas

1.   Vadovaudamosi atitinkamomis tarptautinėmis darnaus turizmo gairėmis, Šalys siekia gerinti keitimąsi informacija ir nustatyti geriausią praktiką, kad būtų užtikrinta suderinta darnaus turizmo plėtra, padedanti kurti darbo vietas ir populiarinti vietos kultūrą ir produktus, ir skatinama plėtoti darnaus vystymosi poveikio darniam turizmui stebėsenos priemones.

2.   Šalys susitaria plėtoti bendradarbiavimą siekdamos apsaugoti ir kuo geriau išnaudoti gamtos ir kultūros paveldo potencialą, švelnindamos neigiamą turizmo poveikį, visų pirma bet kokios formos žmonių, ypač vaikų, išnaudojimą, gerbdamos laukinę gyvūniją ir augaliją, biologinę įvairovę ir ekosistemas ir didindamos teigiamą turizmo verslo indėlį į darnų vietos bendruomenių vystymąsi, inter alia, plėtodamos darnų turizmą, kartu paisydamos vietos ir tradicinių bendruomenių neliečiamumo ir jų interesų ir tobulindamos turizmo sektoriuje organizuojamą mokymą.

42 straipsnis

Švietimas ir kultūra

1.   Siekdamos gerinti tarpusavio supratimą ir geriau pažinti viena kitos kultūrą bei kalbą, Šalys susitaria skatinti bendradarbiavimą švietimo ir kultūros srityje, tinkamai atsižvelgdamos į savo įvairovę.

2.   Šalys stengiasi imtis atitinkamų priemonių, siekdamos skatinti švietimo ir kultūros indėlį į mokymą darnaus vystymosi klausimais ir kultūrinius mainus ir tose srityse įgyvendinti bendras iniciatyvas, be kita ko, kartu organizuoti kultūros renginius. Tuo požiūriu Šalys taip pat susitaria toliau remti Azijos ir Europos fondo veiklą.

3.   Šalys susitaria glaudžiai bendradarbiauti atitinkamuose tarptautiniuose forumuose, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijoje (UNESCO), siekdamos geriau išsaugoti materialųjį ir nematerialųjį kultūros paveldą, visų pirma atsižvelgdamos į 1972 m. lapkričio 16 d. UNESCO generalinėje konferencijoje priimtą Pasaulio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvenciją ir 2003 m. spalio 17 d. UNESCO generalinėje konferencijoje priimtą Nematerialaus kultūros paveldo apsaugos konvenciją ir didelę reikšmę teikdamos kultūrų įvairovės skatinimui siekiant plėtoti menus ir žiniomis grindžiamą kūrybinę ekonomiką.

4.   Šalys taip pat skatina imtis priemonių, kuriomis siekiama užmegzti jų atitinkamų specializuotų agentūrų tarpusavio ryšius ir skatinti informacijos, praktinės patirties, studentų, mokslo darbuotojų, ekspertų mainus, taip pat toliau skatinti ekspertų grupių tarpusavio ryšius. Bendradarbiaujant ir naudojantis techniniais ištekliais, naudojamasi ES Pietryčių Azijoje švietimo ir kultūros srityje įgyvendinamų programų teikiamomis galimybėmis, taip pat Šalių toje srityje įgyta patirtimi. Šalys taip pat susitaria aktyviau bendradarbiauti aukštojo mokslo srityje ir skatinti įgyvendinti programą „Erasmus+“, taip pat keistis geriausios patirties pavyzdžiais jaunimo politikos ir jaunimo darbo srityse.

43 straipsnis

Aplinka ir gamtos ištekliai

1.   Šalys susitaria, kad būtina bendradarbiauti aplinkos apsaugos ir perėjimo prie mažo anglies dioksido pėdsako, atsparios, efektyvaus išteklių naudojimo ir žiedinės ekonomikos, įskaitant bioekonomiką, srityse, ekonomikos augimą atsiejant nuo aplinkos būklės blogėjimo, ir išsaugoti bei tausiai valdyti gamtos išteklius ir skatinti biologinę įvairovę, nes tai yra dabartinės ir būsimos kartų vystymosi pagrindas.

2.   Šalys susitaria, kad bendradarbiaudamos aplinkos ir gamtos išteklių srityje jos, siekdamos darnaus vystymosi, skatins veiksmingai naudoti išteklius, saugoti aplinką ir gerinti jos būklę. Palaikydamos šį bendradarbiavimą, Šalys sieks įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., taip pat veiksmingai įgyvendinti atitinkamus daugiašalius aplinkos susitarimus, įskaitant Paryžiaus susitarimą.

3.   Šalys stengiasi tęsti ir stiprinti tarpusavio bendradarbiavimą aplinkos apsaugos srityje, ypač šiais klausimais:

| a) | sąmoningumo aplinkos klausimais ir gero aplinkos valdymo, įskaitant aktyvesnį ir prasmingą vietos bendruomenių dalyvavimą įgyvendinant aplinkos apsaugos ir darnaus vystymosi iniciatyvas, skatinimas; |
| --- | --- |

a)

sąmoningumo aplinkos klausimais ir gero aplinkos valdymo, įskaitant aktyvesnį ir prasmingą vietos bendruomenių dalyvavimą įgyvendinant aplinkos apsaugos ir darnaus vystymosi iniciatyvas, skatinimas;

| b) | perėjimas prie žiedinės ekonomikos siekiant užtikrinti tvarų vartojimą ir gamybą, kuo labiau padidinti išteklių naudojimo efektyvumą ir kuo labiau sumažinti susidarančių atliekų, visų pirma plastiko atliekų, kiekį, kad būtų užkirstas kelias jūrų taršai plastiku ir mikroplastiku; |
| --- | --- |

b)

perėjimas prie žiedinės ekonomikos siekiant užtikrinti tvarų vartojimą ir gamybą, kuo labiau padidinti išteklių naudojimo efektyvumą ir kuo labiau sumažinti susidarančių atliekų, visų pirma plastiko atliekų, kiekį, kad būtų užkirstas kelias jūrų taršai plastiku ir mikroplastiku;

| c) | ekosistemų ir biologinės įvairovės vertės integravimas į planavimo nacionaliniu ir vietos lygmenimis procesus, skurdo mažinimo strategijas ir ataskaitas ir skatinimas įgyvendinti atitinkamus daugiašalius aplinkos susitarimus, įskaitant susitarimus dėl biologinės įvairovės ir tarptautinės prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais; |
| --- | --- |

c)

ekosistemų ir biologinės įvairovės vertės integravimas į planavimo nacionaliniu ir vietos lygmenimis procesus, skurdo mažinimo strategijas ir ataskaitas ir skatinimas įgyvendinti atitinkamus daugiašalius aplinkos susitarimus, įskaitant susitarimus dėl biologinės įvairovės ir tarptautinės prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais;

| d) | žemės ir dirvožemio apsauga, išsaugojimas ir atkūrimas ir tvarus žemės valdymas, siekiant užtikrinti, kad pasaulyje neblogėtų žemės būklė; |
| --- | --- |

d)

žemės ir dirvožemio apsauga, išsaugojimas ir atkūrimas ir tvarus žemės valdymas, siekiant užtikrinti, kad pasaulyje neblogėtų žemės būklė;

| e) | bendradarbiavimas siekiant užtikrinti tvarią miškotvarką ir gerinti miškų valdymą, įskaitant indėlį į regioninį bendradarbiavimą kovojant su neteisėta medienos ruoša ir prekyba tokia mediena, miškų naikinimu ir miškų alinimu, be kita ko, propaguojant įtakos miškų naikinimui neturinčias žemės ūkio biržos prekių tiekimo grandines, skatinant miškų išsaugojimą ir miško įveisimą bei atkūrimą ir didinant anglies sankaupas miškuose; taip pat būtų galima sudaryti savanorišką partnerystės susitarimą dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena; |
| --- | --- |

e)

bendradarbiavimas siekiant užtikrinti tvarią miškotvarką ir gerinti miškų valdymą, įskaitant indėlį į regioninį bendradarbiavimą kovojant su neteisėta medienos ruoša ir prekyba tokia mediena, miškų naikinimu ir miškų alinimu, be kita ko, propaguojant įtakos miškų naikinimui neturinčias žemės ūkio biržos prekių tiekimo grandines, skatinant miškų išsaugojimą ir miško įveisimą bei atkūrimą ir didinant anglies sankaupas miškuose; taip pat būtų galima sudaryti savanorišką partnerystės susitarimą dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena;

| f) | veiksmingas nacionalinių parkų valdymas ir teritorijų, kurioms būdinga gausi biologinė įvairovė bei pažeidžiamos ekosistemos, nustatymas ir apsauga, tinkamai atsižvelgiant į tose teritorijose arba netoli jų gyvenančias vietos bendruomenes ir į nykstančias rūšis bei rūšis, kurioms gresia pavojus išnykti; |
| --- | --- |

f)

veiksmingas nacionalinių parkų valdymas ir teritorijų, kurioms būdinga gausi biologinė įvairovė bei pažeidžiamos ekosistemos, nustatymas ir apsauga, tinkamai atsižvelgiant į tose teritorijose arba netoli jų gyvenančias vietos bendruomenes ir į nykstančias rūšis bei rūšis, kurioms gresia pavojus išnykti;

| g) | pakrančių ir jūrų išteklių, įskaitant saugomas jūrų teritorijas ir aplinką, apsauga ir tvarus valdymas; |
| --- | --- |

g)

pakrančių ir jūrų išteklių, įskaitant saugomas jūrų teritorijas ir aplinką, apsauga ir tvarus valdymas;

| h) | neteisėto tarpvalstybinio cheminių medžiagų, kietųjų ir elektroninės įrangos atliekų bei jūrą teršiančių šiukšlių, ozono sluoksnį ardančių medžiagų, taip pat nykstančių rūšių ir rūšių, kurioms gresia pavojus išnykti, judėjimo prevencija; vandens, dirvožemio, oro ir triukšmo taršos prevencija; |
| --- | --- |

h)

neteisėto tarpvalstybinio cheminių medžiagų, kietųjų ir elektroninės įrangos atliekų bei jūrą teršiančių šiukšlių, ozono sluoksnį ardančių medžiagų, taip pat nykstančių rūšių ir rūšių, kurioms gresia pavojus išnykti, judėjimo prevencija; vandens, dirvožemio, oro ir triukšmo taršos prevencija;

| i) | įtraukaus, atsparaus ir aplinkai nekenksmingo cheminių medžiagų ir atliekų tvarkymo užtikrinimas; |
| --- | --- |

i)

įtraukaus, atsparaus ir aplinkai nekenksmingo cheminių medžiagų ir atliekų tvarkymo užtikrinimas;

| j) | bendradarbiavimo tausaus vandens valdymo ir sanitarijos klausimais skatinimas, siekiant užtikrinti vandens prieinamumą, kokybę ir efektyvų vartojimą; |
| --- | --- |

j)

bendradarbiavimo tausaus vandens valdymo ir sanitarijos klausimais skatinimas, siekiant užtikrinti vandens prieinamumą, kokybę ir efektyvų vartojimą;

| k) | ekologinių inovacijų ir švarių technologijų skatinimas, siekiant propaguoti ir diegti aplinkosaugos technologijas, tvarius produktus ir paslaugas, be kita ko, teikiant tinkamas fiskalines ir finansines paskatas; |
| --- | --- |

k)

ekologinių inovacijų ir švarių technologijų skatinimas, siekiant propaguoti ir diegti aplinkosaugos technologijas, tvarius produktus ir paslaugas, be kita ko, teikiant tinkamas fiskalines ir finansines paskatas;

| l) | skatinimas sprendžiant aplinkosaugos klausimus naudoti Žemės stebėjimo sistemas, taip pat stiprinti susijusius gebėjimus ir dalytis atitinkama patirtimi. |
| --- | --- |

l)

skatinimas sprendžiant aplinkosaugos klausimus naudoti Žemės stebėjimo sistemas, taip pat stiprinti susijusius gebėjimus ir dalytis atitinkama patirtimi.

44 straipsnis

Vandenynų valdymas

1.   Šalys, siekdamos skatinti ilgalaikį jūrų gyvųjų išteklių ir jūrų ekosistemų išsaugojimą ir tvarų valdymą, stiprina dialogą ir bendradarbiavimą vandenynų valdymo klausimais.

2.   Šalys stiprina bendradarbiavimą jūrų gyvųjų išteklių išsaugojimo, valdymo ir tausaus naudojimo srityse, kaip apibrėžta 1982 m. gruodžio 10 d. Trečiojoje konferencijoje jūrų teisės klausimais priimtoje JT jūrų teisės konvencijoje (UNCLOS) ir 1995 m. spalio 31 d. Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) konferencijos rezoliucija Nr. 4/95 priimtame FAO Atsakingos žuvininkystės kodekse. Šalys įsipareigoja bendradarbiauti skatindamos įgyvendinti 1993 m. lapkričio 24 d. Romoje priimto FAO susitarimo, skirto skatinti atviroje jūroje plaukiojančius žvejybos laivus įgyvendinti tarptautines išsaugojimo ir valdymo priemones, ir 1995 m. rugpjūčio 4 d. priimto JT susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su dviejų ar daugiau valstybių vandenyse sutinkamų žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo, tikslus.

3.   Šalys taip pat susitaria bendradarbiauti:

| a) | skatindamos įgyvendinti 2009 m. lapkričio 22 d. Romoje priimtą FAO susitarimą dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti; |
| --- | --- |

a)

skatindamos įgyvendinti 2009 m. lapkričio 22 d. Romoje priimtą FAO susitarimą dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti;

| b) | su regioninėmis žvejybos valdymo organizacijomis ar struktūromis, kurių narės, stebėtojos ar bendradarbiaujančiosios šalys, kurios nėra susitariančiosios šalys, jos yra, arba tose organizacijose ar struktūrose, siekdamos skatinti jūrų gyvųjų išteklių ir jų ekosistemų išsaugojimą ir tausų valdymą; |
| --- | --- |

b)

su regioninėmis žvejybos valdymo organizacijomis ar struktūromis, kurių narės, stebėtojos ar bendradarbiaujančiosios šalys, kurios nėra susitariančiosios šalys, jos yra, arba tose organizacijose ar struktūrose, siekdamos skatinti jūrų gyvųjų išteklių ir jų ekosistemų išsaugojimą ir tausų valdymą;

| c) | kovodamos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba ir su tokia žvejyba susijusia veikla, šiuo tikslu taikydamos visapusiškas, veiksmingas ir skaidrias priemones, be kita ko, dalydamosi patirtimi, skatindamos stiprinti gebėjimus ir keistis informacija NNN žvejybos srityje, atitinkamais atvejais atsižvelgdamos į duomenų konfidencialumą ir nacionalinius įstatymus; |
| --- | --- |

c)

kovodamos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba ir su tokia žvejyba susijusia veikla, šiuo tikslu taikydamos visapusiškas, veiksmingas ir skaidrias priemones, be kita ko, dalydamosi patirtimi, skatindamos stiprinti gebėjimus ir keistis informacija NNN žvejybos srityje, atitinkamais atvejais atsižvelgdamos į duomenų konfidencialumą ir nacionalinius įstatymus;

| d) | skatindamos žvejybos ir jūrų gėrybių sektoriuose taikyti pagrindinius darbo principus ir darbuotojų teises ir įgyvendindamos 2007 m. gegužės 30 d. Ženevoje priimtą TDO konvenciją Nr. 188 dėl darbo žvejybos sektoriuje; |
| --- | --- |

d)

skatindamos žvejybos ir jūrų gėrybių sektoriuose taikyti pagrindinius darbo principus ir darbuotojų teises ir įgyvendindamos 2007 m. gegužės 30 d. Ženevoje priimtą TDO konvenciją Nr. 188 dėl darbo žvejybos sektoriuje;

| e) | plėtodamos tvarų ir atsakingą jūrų akvakultūros sektorių, be kita ko, įgyvendindamos FAO Atsakingos žuvininkystės kodekso tikslus ir principus; |
| --- | --- |

e)

plėtodamos tvarų ir atsakingą jūrų akvakultūros sektorių, be kita ko, įgyvendindamos FAO Atsakingos žuvininkystės kodekso tikslus ir principus;

| f) | mažindamos vandenynams daromą spaudimą, inter alia, kovodamos su jūrą teršiančiomis šiukšlėmis ir jūros tarša, be kita ko, iš sausumoje ir laivuose esančių šaltinių, taip pat dėl žmogaus veiklos jūroje, pagal Šalims taikomus tarptautinius įpareigojimus ir imdamosi prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo priemonių, skirtų vandenynų ir pakrančių bendruomenių atsparumui klimato kaitai didinti. |
| --- | --- |

f)

mažindamos vandenynams daromą spaudimą, inter alia, kovodamos su jūrą teršiančiomis šiukšlėmis ir jūros tarša, be kita ko, iš sausumoje ir laivuose esančių šaltinių, taip pat dėl žmogaus veiklos jūroje, pagal Šalims taikomus tarptautinius įpareigojimus ir imdamosi prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo priemonių, skirtų vandenynų ir pakrančių bendruomenių atsparumui klimato kaitai didinti.

45 straipsnis

Žemės ūkis, gyvulininkystė, žuvininkystė ir kaimo plėtra

1.   Šalys susitaria skatinti dialogą žemės ūkio, gyvulininkystės, žuvininkystės ir kaimo plėtros srityse. Šalys keisis informacija ir plėtos bendradarbiavimą šiais klausimais:

| a) | žemės ūkio politika ir tarptautinės žemės ūkio perspektyvos apskritai; |
| --- | --- |

a)

žemės ūkio politika ir tarptautinės žemės ūkio perspektyvos apskritai;

| b) | prekybos žemės ūkio produktais, įskaitant prekybą augalais, gyvūnais, vandens gyvūnais ir jų produktais, skatinimas ir lengvinimas; |
| --- | --- |

b)

prekybos žemės ūkio produktais, įskaitant prekybą augalais, gyvūnais, vandens gyvūnais ir jų produktais, skatinimas ir lengvinimas;

| c) | kaimo vietovių plėtros politika, įskaitant kitus gamybos išteklius ir sąnaudas, žinias, finansines paslaugas, rinkas ir galimybes kurti pridėtinę vertę ir užimtumo galimybes dirbant ne ūkyje; |
| --- | --- |

c)

kaimo vietovių plėtros politika, įskaitant kitus gamybos išteklius ir sąnaudas, žinias, finansines paslaugas, rinkas ir galimybes kurti pridėtinę vertę ir užimtumo galimybes dirbant ne ūkyje;

| d) | augalų, gyvūnų, vandens gyvūnų produktų politika, įskaitant tokias žemės ūkio kokybės sistemas kaip geografinės nuorodos ir ekologinė gamyba, taip pat bendradarbiavimas gerosios ūkininkavimo praktikos srityje; |
| --- | --- |

d)

augalų, gyvūnų, vandens gyvūnų produktų politika, įskaitant tokias žemės ūkio kokybės sistemas kaip geografinės nuorodos ir ekologinė gamyba, taip pat bendradarbiavimas gerosios ūkininkavimo praktikos srityje;

| e) | ekologinio ūkininkavimo sertifikavimo ir akreditavimo sistemų bei tvarios žemės ūkio gamybos skatinimas. |
| --- | --- |

e)

ekologinio ūkininkavimo sertifikavimo ir akreditavimo sistemų bei tvarios žemės ūkio gamybos skatinimas.

2.   Šalys susitaria skatinti bendradarbiavimą technologijų srityje, gebėjimų stiprinimą ar bet kokių kitų formų bendradarbiavimą, padedantį didinti našumą, užtikrinti saugią ir tvarią gamybą bei atsparią praktiką žemės ūkio, gyvulininkystės, žuvininkystės ir kaimo plėtros srityse, taip pat gerinti pasirengimą augalų, gyvūnų ir zoonozinėms ligoms, jų prevenciją, nustatymą, reagavimą į jas ir jų kontrolę pagal koncepciją „Viena sveikata“ ir tarptautinius standartus.

3.   Šalys susitaria skatinti viešąjį ir privatųjį sektorius aptarti verslo informaciją ir ja keistis, be kita ko, žemės ūkio produktams skirtuose verslo derinimo ir prekybos skatinimo renginiuose.

46 straipsnis

Sveikata

1.   Šalys susitaria bendradarbiauti ir dalytis patirtimi bei geriausios praktikos pavyzdžiais sveikatos priežiūros sektoriuje, siekdamos stiprinti su moksliniais tyrimais susijusią veiklą, mažinti pagrindinių neužkrečiamųjų ir užkrečiamųjų ligų, įskaitant COVID-19 pandemiją, keliamą grėsmę ir stiprinti visuotinę sveikatos apsaugą, taip pat sveikatos priežiūros paslaugas, įskaitant lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas. Šalys taip pat susitaria keistis nuomonėmis ir geriausia patirtimi su vaistais ir medicinos įranga susijusiais reglamentavimo klausimais.

2.   Bendradarbiavimas sveikatos srityje palaikomas daugiausia tarptautiniuose forumuose, įskaitant Pasaulio sveikatos organizaciją, ir įgyvendinant daugiašales iniciatyvas tokiose srityse kaip:

| a) | bendri moksliniai tyrimai ir pagrindinių vertikaliųjų sveikatos priežiūros sistemų kūrimas; bendri moksliniai tyrimai įgyvendinant tokias daugiašales iniciatyvas kaip Pasaulinis lėtinių ligų aljansas ir Bendradarbiavimo pasaulinių mokslinių tyrimų, susijusių su pasirengimu infekcinėms ligoms, srityje iniciatyva; |
| --- | --- |

a)

bendri moksliniai tyrimai ir pagrindinių vertikaliųjų sveikatos priežiūros sistemų kūrimas; bendri moksliniai tyrimai įgyvendinant tokias daugiašales iniciatyvas kaip Pasaulinis lėtinių ligų aljansas ir Bendradarbiavimo pasaulinių mokslinių tyrimų, susijusių su pasirengimu infekcinėms ligoms, srityje iniciatyva;

| b) | gebėjimų stiprinimas ir žmogiškųjų išteklių plėtra; |
| --- | --- |

b)

gebėjimų stiprinimas ir žmogiškųjų išteklių plėtra;

| c) | tarptautiniai susitarimai sveikatos priežiūros sektoriuje. |
| --- | --- |

c)

tarptautiniai susitarimai sveikatos priežiūros sektoriuje.

47 straipsnis

Užimtumas ir socialiniai reikalai

1.   Šalys, siekdamos stiprinti socialinį globalizacijos aspektą, susitaria stiprinti bendradarbiavimą ir skatinti techninę pagalbą užimtumo ir socialinių reikalų srityje, įskaitant bendradarbiavimą regioninės ir socialinės sanglaudos, darbuotojų saugos ir sveikatos, lyčių lygybės ir vienodo užmokesčio už vienodos vertės darbą, mokymosi visą gyvenimą ir įgūdžių ugdymo, socialinės apsaugos ir deramo darbo klausimais.

2.   Šalys dar kartą patvirtina, kad būtina remti visiems naudingą globalizacijos procesą ir, kaip vieną iš pagrindinių darnaus vystymosi ir skurdo mažinimo veiksnių, skatinti visišką ir našų užimtumą ir deramą darbą, kaip patvirtinta Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m., 2008 m. birželio 10 d. Ženevoje priimtoje TDO deklaracijoje dėl socialinio teisingumo siekiant sąžiningos globalizacijos ir 2019 m. birželio 21 d. Ženevoje priimtoje TDO šimtmečio deklaracijoje dėl darbo ateities. Šalys atsižvelgia į atitinkamus savo ekonominės ir socialinės padėties ypatumus ir skirtumus.

3.   Šalys dar kartą patvirtina atitinkamus savo įsipareigojimus skatinti ir veiksmingai įgyvendinti tarptautiniu mastu pripažintus socialinius ir darbo standartus bei laikytis pagrindinių principų ir teisių darbe, nustatytų 1998 m. birželio 18 d. Ženevoje priimtoje ir 2022 m. birželio 10 d. iš dalies pakeistoje TDO deklaracijoje dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, juos skatinti ir įgyvendinti. Šalys susitaria bendradarbiauti ir teikti techninę pagalbą siekdamos ratifikuoti ir įgyvendinti pagrindines TDO konvencijas, taip pat bendradarbiauti skatindamos ratifikuoti ir įgyvendinti kitas atitinkamas naujausias TDO konvencijas, be kita ko, Konvenciją dėl smurto ir priekabiavimo darbo pasaulyje panaikinimo.

4.   Šalys susitaria skatinti valdžios institucijų ir socialinių partnerių bendradarbiavimą užimtumo ir socialinių reikalų srityse, keitimąsi informacija užimtumo, darbuotojų sveikatos ir saugos bei darbo inspekcijos klausimais ir socialinį dialogą socialinės ir darbuotojų apsaugos klausimais.

5.   Bendradarbiavimas užimtumo ir socialinių reikalų srityje gali apimti, inter alia, konkrečias abiejų Šalių sutartas programas ir projektus, taip pat dvišaliu arba daugiašaliu lygmeniu, pavyzdžiui, ASEM, ES ir ASEAN lygmeniu ir TDO, palaikomą dialogą, bendradarbiavimą ir iniciatyvas bendro intereso klausimais.

48 straipsnis

Statistika

Šalys susitaria, remdamosi esamu ES ir ASEAN bendradarbiavimu statistikos srityje, skatinti bendradarbiavimą derinant statistikos metodus ir praktiką, įskaitant statistinių duomenų rinkimą, tvarkymą, analizę ir sklaidą, kad būtų užtikrintas didesnis aukštos kokybės, laiku teikiamų, aktualių ir išsamesnių suvestinių duomenų prieinamumas ir Šalys galėtų abiem pusėms priimtinu būdu naudotis prekybos prekėmis ir paslaugomis, taip pat apskritai bet kurios į šį Susitarimą įtrauktos srities, kurios duomenis įmanoma statistiškai tvarkyti, statistika. Šalys pabrėžia duomenų ir statistikos svarbą įgyvendinant Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.

49 straipsnis

Pilietinė visuomenė

Šalys pripažįsta pilietinės visuomenės, ypač akademinės bendruomenės, socialinių partnerių, taip pat ekspertų grupių ir socialinių partnerių tarpusavio ryšių vaidmenį pagal šį Susitarimą palaikant dialogą ir bendradarbiavimą ir jų indėlį į šiuos procesus ir susitaria skatinti ir propaguoti veiksmingą dialogą su pilietine visuomene, skatinti veiksmingą ir konstruktyvų jos dalyvavimą, taip pat įvairių suinteresuotųjų subjektų partnerystę.

VI ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDRADARBIAVIMO PRIEMONĖS

50 straipsnis

Bendradarbiavimo ištekliai

1.   Šalys, atsižvelgdamos į atitinkamus savo išteklius ir teisės aktus, susitaria skirti tinkamų išteklių, įskaitant finansinius išteklius, kad būtų pasiekti šiame Susitarime nustatyti bendradarbiavimo tikslai.

2.   Šalys skatina Europos investicijų banką tęsti savo veiklą Tailande laikantis savo procedūrų ir finansavimo kriterijų.

51 straipsnis

Bendradarbiavimas remiant trečiųjų šalių vystymąsi

1.   Šalys susitaria pradėti reguliarų dialogą dėl savo atitinkamų vystymosi programų trečiosiose šalyse.

2.   Šalys susitaria bendradarbiauti imdamosi bendrų veiksmų, kuriais siekiama teikti paramą Tailando kaimyninių ir kitų šalių darniam vystymuisi atitinkamuose trišalio bendradarbiavimo sektoriuose. Bendradarbiavimo sritis ad hoc pagrindu nustato visi susiję partneriai, atsižvelgdami į paramą gaunančių šalių poreikius ir ES ir Tailando pajėgumus bei praktinę patirtį.

VII ANTRAŠTINĖ DALIS

INSTITUCINĖ STRUKTŪRA

52 straipsnis

Jungtinis komitetas

1.   Įsteigiamas Jungtinis komitetas, kurį sudaro aukščiausio lygmens abiejų Šalių atstovai ir kurio užduotys yra:

| a) | užtikrinti tinkamą šio Susitarimo veikimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti tinkamą šio Susitarimo veikimą ir įgyvendinimą;

| b) | nustatyti prioritetus atsižvelgiant į šio Susitarimo tikslus; |
| --- | --- |

b)

nustatyti prioritetus atsižvelgiant į šio Susitarimo tikslus;

| c) | teikti rekomendacijas šio Susitarimo tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

c)

teikti rekomendacijas šio Susitarimo tikslams pasiekti;

| d) | kai tinkama, spręsti visus ginčytinus klausimus ar nesutarimus dėl šio Susitarimo aiškinimo, įgyvendinimo ar taikymo pagal 55 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

kai tinkama, spręsti visus ginčytinus klausimus ar nesutarimus dėl šio Susitarimo aiškinimo, įgyvendinimo ar taikymo pagal 55 straipsnį;

| e) | nagrinėti visą bet kurios Šalies pateiktą informaciją apie įsipareigojimų pagal šį Susitarimą nevykdymą ir konsultuotis su kita Šalimi, siekiant rasti draugišką ir abiem Šalims priimtiną sprendimą pagal 55 straipsnį. |
| --- | --- |

e)

nagrinėti visą bet kurios Šalies pateiktą informaciją apie įsipareigojimų pagal šį Susitarimą nevykdymą ir konsultuotis su kita Šalimi, siekiant rasti draugišką ir abiem Šalims priimtiną sprendimą pagal 55 straipsnį.

2.   Jungtinio komiteto posėdžiai paprastai vyksta ne rečiau kaip kas dvejus metus pakaitomis Bankoke ir Briuselyje abipusiu sutarimu nustatytą dieną. Šalių sutarimu taip pat gali būti šaukiami neeiliniai Jungtinio komiteto posėdžiai. Jungtiniam komitetui pakaitomis pirmininkauja kiekviena Šalis. Jungtinio komiteto posėdžių darbotvarkė nustatoma Šalių sutarimu.

3.   Jungtinis komitetas gali steigti specializuotas darbo grupes, kurios jam padėtų atlikti savo užduotis. Kiekviename Jungtinio komiteto posėdyje šios darbo grupės pateikia jam išsamias savo veiklos ataskaitas.

4.   Šalys susitaria, kad viena iš Jungtinio komiteto užduočių taip pat yra užtikrinti, kad būtų tinkamai taikomi visi Šalių jau sudaryti arba būsimi sektorių susitarimai ar protokolai.

5.   Jungtinis komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

VIII ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

53 straipsnis

Būsimų pakeitimų sąlyga

1.   Siekdamos stiprinti bendradarbiavimą, Šalys gali abipusiu sutarimu išplėsti šį Susitarimą, be kita ko, jį papildydamos konkrečių sričių, sektorių ar veiklos susitarimais arba protokolais. Tokie konkretūs susitarimai arba protokolai yra neatsiejama bendrų dvišalių Šalių santykių dalis ir jiems taikoma bendra institucinė struktūra.

2.   Įgyvendindama šį Susitarimą bet kuri Šalis, atsižvelgdama į šio Susitarimo taikymo metu įgytą patirtį, gali teikti pasiūlymus dėl bendradarbiavimo srities išplėtimo.

54 straipsnis

Kiti susitarimai

1.   Nedarant poveikio atitinkamoms Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatoms, nei šis Susitarimas, nei veiksmai, kurių imamasi pagal šį Susitarimą, neturi jokios įtakos valstybių narių įgaliojimams pradėti dvišalį bendradarbiavimą su Tailandu arba atitinkamais atvejais su Tailandu sudaryti naujus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimus.

2.   Šis Susitarimas neturi įtakos bet kurios Šalies įsipareigojimų, prisiimtų trečiųjų šalių atžvilgiu, taikymui ar įgyvendinimui.

3.   Jokia šio Susitarimo nuostata netrukdo Šaliai imtis veiksmų, įskaitant ginčų sprendimo veiksmus, pagal bet kokį kitą tarptautinį susitarimą, kurio šalys yra abi Šalys.

55 straipsnis

Įsipareigojimų vykdymas

1.   Šalys imasi visų bendrųjų arba specialiųjų priemonių, reikalingų įsipareigojimams pagal šį Susitarimą įvykdyti. Jos pasirūpina, kad būtų pasiekti šiame Susitarime nustatyti tikslai.

2.   Pagal 52 straipsnio 1 dalies d punktą bet kuri Šalis gali kreiptis į Jungtinį komitetą, kad šis išspręstų nesutarimą dėl šio Susitarimo taikymo ar aiškinimo.

3.   Jei kuri nors iš Šalių mano, kad kita Šalis nevykdo kokių nors pagal šį Susitarimą prisiimtų įsipareigojimų, ji gali imtis atitinkamų priemonių pagal tarptautinę teisę.

4.   Prieš imdamasi 3 dalyje nurodytų atitinkamų priemonių, išskyrus 5 dalyje nurodytus atvejus, tokia Šalis Jungtiniam komitetui pateikia visą atitinkamą informaciją, reikalingą padėčiai išsamiai išnagrinėti, kad būtų surastas Šalims priimtinas sprendimas. Šalys surengia konsultacijas, kurias prižiūri Jungtinis komitetas. Jei Jungtinis komitetas negali surasti abiem pusėms priimtino sprendimo, tokia Šalis gali imtis atitinkamų priemonių.

5.   Jei kuri nors Šalis turi rimtų priežasčių manyti, kad kita Šalis iš esmės nevykdo kurio nors iš įsipareigojimų, kurie 1 straipsnio 1 dalyje ir 3 straipsnio 1 dalyje nurodyti kaip esminiai elementai, ji apie tokį įsipareigojimų nevykdymą nedelsdama praneša kitai Šaliai. Jungtinis komitetas arba kita bendru Šalių sutarimu paskirta įstaiga bet kurios Šalies prašymu nedelsdamas per 30 dienų surengia konsultacijas bet kuriam priemonės aspektui arba jos pagrindui išsamiai išnagrinėti, kad būtų surastas Šalims priimtinas sprendimas. Pasibaigus tam laikotarpiui pranešančioji Šalis gali taikyti atitinkamas priemones.

6.   Pasirenkant atitinkamas priemones pirmenybė turi būti teikiama toms priemonėms, kuriomis mažiausiai trikdomas šio Susitarimo arba atitinkamais atvejais bet kokio kito 53 straipsnio 1 dalyje nurodyto konkretaus susitarimo veikimas. Tokios priemonės turi būti laikinos ir proporcingos pažeidimui, siekiant paskatinti galiausiai įvykdyti įsipareigojimus. Taikant 4 dalį, atitinkamos priemonės gali apimti dalinį arba visišką šio Susitarimo taikymo sustabdymą. Taikant 5 dalį, atitinkamos priemonės gali apimti dalinį arba visišką šio Susitarimo arba bet kokio kito 53 straipsnio 1 dalyje nurodyto konkretaus susitarimo taikymo sustabdymą. Sprendimą sustabdyti taikymą priims kiekviena Šalis pagal savo atitinkamus įstatymus ir kitus teisės aktus.

7.   Bet kuri Šalis gali prašyti Jungtinio komiteto peržiūrėti aplinkybes, dėl kurių buvo pradėtos taikyti atitinkamos priemonės, kad būtų surastas abiem Šalims priimtinas sprendimas. Šalis, kuri imasi atitinkamų priemonių, jas atšaukia, kai tik tam atsiranda pagrindas.

56 straipsnis

Sąlygų lengvinimas

Siekdamos palengvinti bendradarbiavimą pagal šį Susitarimą, Šalys susitaria pagal savo atitinkamus įstatymus ir kitus teisės aktus pareigūnams ir ekspertams, dalyvaujantiems palaikant bendradarbiavimą, sudaryti būtinas sąlygas, reikalingas jų funkcijoms vykdyti.

57 straipsnis

Teritorinis taikymas

Šis Susitarimas taikomas teritorijoms, kuriose taikoma Europos Sąjungos sutartis ir Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, tose sutartyse nustatytomis sąlygomis ir Tailando teritorijai.

58 straipsnis

Šalių sąvokos apibrėžtis

Šiame Susitarime Šalys – tai ES ar jos valstybės narės arba ES ir jos valstybės narės, atsižvelgiant į atitinkamą jų kompetenciją, ir Tailandas.

59 straipsnis

Įsigaliojimas ir laikinas taikymas

1.   Šis Susitarimas įsigalioja praėjus 30 (trisdešimčiai) dienų nuo tos dienos, kurią paskutinė Šalis pranešė kitai Šaliai apie atitinkamų tam tikslui būtinų vidaus teisinių procedūrų užbaigimą.

2.   Neatsižvelgdami į 1 dalį, Tailandas ir ES, laikydamiesi savo atitinkamų vidaus procedūrų, kol įsigalios šis Susitarimas, gali laikinai taikyti visą šį Susitarimą arba jo dalis.

3.   Toks laikinas taikymas įsigalioja praėjus 30 (trisdešimčiai) dienų nuo tos dienos, kurią:

| a) | ES pranešė Tailandui, kad baigtos jos būtinos procedūros, ir nurodė laikinai taikytinas šio Susitarimo dalis, ir |
| --- | --- |

a)

ES pranešė Tailandui, kad baigtos jos būtinos procedūros, ir nurodė laikinai taikytinas šio Susitarimo dalis, ir

| b) | Tailandas pranešė ES, kad baigtos jo būtinos procedūros, ir pritarė laikinai taikytinoms šio Susitarimo dalims. |
| --- | --- |

b)

Tailandas pranešė ES, kad baigtos jo būtinos procedūros, ir pritarė laikinai taikytinoms šio Susitarimo dalims.

4.   Bet kuri Šalis gali raštu pranešti kitai Šaliai apie savo ketinimą nutraukti laikiną šio Susitarimo taikymą. Nutraukimas įsigalioja praėjus 30 (trisdešimčiai) dienų nuo tokio pranešimo gavimo dienos.

5.   Kalbant apie laikinai taikomas šio Susitarimo nuostatas, laikoma, kad šis Susitarimas įsigalioja laikino taikymo pradžios dieną, kaip nustatyta 3 dalyje.

6.   Jungtinis komitetas ir kiti pagal šį Susitarimą įsteigti organai šio Susitarimo laikino taikymo laikotarpiu savo funkcijas gali vykdyti tiek, kiek tai būtina laikinam šio Susitarimo taikymui užtikrinti. Vykdant šias funkcijas priimti sprendimai netenka galios, jei šio Susitarimo laikinas taikymas nutraukiamas pagal 4 dalį.

60 straipsnis

Trukmė ir nutraukimas

1.   Šis Susitarimas galioja 5 (penkerius) metus. Jis automatiškai pratęsiamas tolesniems vienų metų laikotarpiams, nebent kuri nors iš Šalių likus 6 (šešiems) mėnesiams iki kito vienų metų laikotarpio pabaigos raštu praneša kitai Šaliai apie savo ketinimą nepratęsti šio Susitarimo.

2.   Šį Susitarimą viena Šalis gali nutraukti kitai Šaliai pateikdama raštišką pranešimą. Susitarimo nutraukimas įsigalioja praėjus 6 (šešiems) mėnesiams po to, kai kita Šalis gauna pranešimą. Toks nutraukimas neturi poveikio vykdomiems projektams, pagal šį Susitarimą pradėtiems iki pranešimo gavimo.

61 straipsnis

Pakeitimai

Šis Susitarimas iš dalies keičiamas Šalių susitarimu. Pakeitimai įsigalioja nuo tos dienos, kurią pateikiamas paskutinis raštiškas pranešimas, kad dėl to tikslo atlikti visi būtini formalumai.

62 straipsnis

Bendros deklaracijos

Prie šio Susitarimo pridėtos bendros deklaracijos yra neatsiejama jo dalis.

63 straipsnis

Pranešimai

Pranešimai pagal 59, 60 ir 61 straipsnius teikiami atitinkamai Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriui ir Tailando užsienio reikalų ministerijai.

64 straipsnis

Autentiški tekstai

Šis Susitarimas parengtas dviem egzemplioriais airių, anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir tailandiečių kalbomis. Visi tekstai yra vienodai autentiški.

TAI PATVIRTINDAMI, šį Susitarimą pasirašė toliau nurodyti tinkamai įgalioti atstovai.

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

Image 6

Image 7

Image 8

Image 9

Image 10

---

(1)  
  2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1953 dėl Europos kelionės dokumento neteisėtai esantiems trečiųjų šalių piliečiams grąžinti nustatymo, kuriuo panaikinama 1994 m. lapkričio 30 d. Tarybos rekomendacija (ES OL L 311, 2016 11 17, p. 13), įskaitant visus vėlesnius pakeitimus.

1

(2)  Kaip apibrėžta UNTOC 2b straipsnyje.

2

---

BENDRA DEKLARACIJA DĖL 5 STRAIPSNIO

(TARPTAUTINEI BENDRUOMENEI SUSIRŪPINIMĄ KELIANTYS SUNKŪS NUSIKALTIMAI)

Valstybės narės ir Tailandas yra pasirašę Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, kuris yra svarbi tarptautinės teisingumo sistemos ir veiksmingo jos veikimo dalis. Romos statute nustatyta, kad genocidas, nusikaltimai žmoniškumui ir karo nusikaltimai yra tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliantys sunkūs nusikaltimai.

BENDRA DEKLARACIJA DĖL 23 STRAIPSNIO

(TEISMINIS IR TEISINIS BENDRADARBIAVIMAS)

Karališkoji Tailando Vyriausybė visomis priemonėmis ir laikydamasi savo įstatymų užtikrina, kad asmenims nebūtų vykdoma mirties bausmė, o jeigu Teismas skiria mirties bausmę, Karališkoji Tailando Vyriausybė pateikia rekomendaciją dėl karaliaus malonės.

---

REGLAMENTAI

| 2022 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/109 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/109

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/2563

2022 m. gruodžio 19 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/2283, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 31 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | siekiant užtikrinti pakankamą ir nepertraukiamą tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų, kurių Sąjungoje pagaminama nepakankamai, tiekimą ir taip išvengti tų produktų rinkos sutrikimų, Tarybos reglamentu (ES) 2021/2283 (1) nustatytos Sąjungos autonominės tarifinės kvotos (toliau – kvotos). Pagal tas tarifines kvotas produktai gali būti importuojami į Sąjungą mokant mažesnės ar nulinės normos muitus; |
| --- | --- |

(1)

siekiant užtikrinti pakankamą ir nepertraukiamą tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų, kurių Sąjungoje pagaminama nepakankamai, tiekimą ir taip išvengti tų produktų rinkos sutrikimų, Tarybos reglamentu (ES) 2021/2283 (1) nustatytos Sąjungos autonominės tarifinės kvotos (toliau – kvotos). Pagal tas tarifines kvotas produktai gali būti importuojami į Sąjungą mokant mažesnės ar nulinės normos muitus;

| (2) | atsižvelgiant į tai, kad Sąjunga suinteresuota užtikrinti tinkamą tam tikrų pramonės produktų tiekimą, ir į tai, kad tokių pačių ar lygiaverčių produktų arba jų pakaitalų Sąjungoje pagaminama nepakankamai, būtina nustatyti naujas atitinkamam tų produktų kiekiui taikytinas nulinės muito normos tarifines kvotas, kurių eilės numeriai – 09.2921, 09.2922, 09.2923, 09.2924, 09.2925, 09.2926, 09.2927 ir 09.2931; |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgiant į tai, kad Sąjunga suinteresuota užtikrinti tinkamą tam tikrų pramonės produktų tiekimą, ir į tai, kad tokių pačių ar lygiaverčių produktų arba jų pakaitalų Sąjungoje pagaminama nepakankamai, būtina nustatyti naujas atitinkamam tų produktų kiekiui taikytinas nulinės muito normos tarifines kvotas, kurių eilės numeriai – 09.2921, 09.2922, 09.2923, 09.2924, 09.2925, 09.2926, 09.2927 ir 09.2931;

| (3) | tarifinių kvotų, kurių eilės numeriai – 09.2723 ir 09.2763, taikymo sritis nebeatitinka Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų poreikių, todėl reikėtų pakoreguoti produktų, kuriems taikomos tos kvotos, aprašymą. Todėl turėtų būti pakeistas taikytinas šių produktų TARIC kodas; |
| --- | --- |

(3)

tarifinių kvotų, kurių eilės numeriai – 09.2723 ir 09.2763, taikymo sritis nebeatitinka Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų poreikių, todėl reikėtų pakoreguoti produktų, kuriems taikomos tos kvotos, aprašymą. Todėl turėtų būti pakeistas taikytinas šių produktų TARIC kodas;

| (4) | atsižvelgiant į tai, kad Sąjunga suinteresuota užtikrinti tinkamą tam tikrų pramonės produktų tiekimą, reikėtų padidinti kvotų, kurių eilės numeriai – 09.2563, 09.2682, 09.2828 ir 09.2854, kiekius; |
| --- | --- |

(4)

atsižvelgiant į tai, kad Sąjunga suinteresuota užtikrinti tinkamą tam tikrų pramonės produktų tiekimą, reikėtų padidinti kvotų, kurių eilės numeriai – 09.2563, 09.2682, 09.2828 ir 09.2854, kiekius;

| (5) | tam tikrų pramonės produktų gamybos pajėgumai Sąjungoje padidėjo, todėl reikėtų sumažinti kvotų, kurių eilės numeriai – 09.2575 ir 09.2913, kiekius; |
| --- | --- |

(5)

tam tikrų pramonės produktų gamybos pajėgumai Sąjungoje padidėjo, todėl reikėtų sumažinti kvotų, kurių eilės numeriai – 09.2575 ir 09.2913, kiekius;

| (6) | kvotų, kurių eilės numeriai – 09.2583, 09.2819, 09.2839 ir 09.2855, laikotarpis turėtų būti pratęstas, o kiekiai – kasmet koreguojami, nes šias kvotas buvo leista naudoti tik šešis mėnesius ir Sąjunga vis dar suinteresuota jas išlaikyti; |
| --- | --- |

(6)

kvotų, kurių eilės numeriai – 09.2583, 09.2819, 09.2839 ir 09.2855, laikotarpis turėtų būti pratęstas, o kiekiai – kasmet koreguojami, nes šias kvotas buvo leista naudoti tik šešis mėnesius ir Sąjunga vis dar suinteresuota jas išlaikyti;

| (7) | Sąjunga nebėra suinteresuota išlaikyti kvotas, kurių eilės numeriai – 09.2003, 09.2576, 09.2577, 09.2592, 09.2650, 09.2673, 09.2688, 09.2694, 09.2708, 09.2710, 09.2734, 09.2799, 09.2829, 09.2866 ir 09.2880, todėl jos nuo 2023 m. sausio 1 d. turėtų būti panaikintos; |
| --- | --- |

(7)

Sąjunga nebėra suinteresuota išlaikyti kvotas, kurių eilės numeriai – 09.2003, 09.2576, 09.2577, 09.2592, 09.2650, 09.2673, 09.2688, 09.2694, 09.2708, 09.2710, 09.2734, 09.2799, 09.2829, 09.2866 ir 09.2880, todėl jos nuo 2023 m. sausio 1 d. turėtų būti panaikintos;

| (8) | Sąjungos ir Rusijos santykiai pastaraisiais metais pablogėjo, visų pirma dėl to, kad Rusija nepaisė tarptautinės teisės ir pradėjo neišprovokuotą ir nepagrįstą agresijos karą prieš Ukrainą. 2022 m. spalio 6 d. Taryba, atsižvelgdama į besitęsiantį Rusijos vykdomą agresijos karą prieš Ukrainą ir pranešimus apie Rusijos ginkluotųjų pajėgų įvykdytus žiaurumus Ukrainoje, priėmė aštuntąjį sankcijų paketą; |
| --- | --- |

(8)

Sąjungos ir Rusijos santykiai pastaraisiais metais pablogėjo, visų pirma dėl to, kad Rusija nepaisė tarptautinės teisės ir pradėjo neišprovokuotą ir nepagrįstą agresijos karą prieš Ukrainą. 2022 m. spalio 6 d. Taryba, atsižvelgdama į besitęsiantį Rusijos vykdomą agresijos karą prieš Ukrainą ir pranešimus apie Rusijos ginkluotųjų pajėgų įvykdytus žiaurumus Ukrainoje, priėmė aštuntąjį sankcijų paketą;

| (9) | nors Rusija yra Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) narė, Sąjunga gali naudotis išimtimis, kurios taikomos pagal Pasaulio prekybos organizacijos steigimo sutartį (toliau – PPO sutartis), ypač pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXI straipsnį, visų pirma, kiek tai susiję su pareiga iš Rusijos importuojamiems produktams taikyti lengvatas, taikomas iš kitų šalių importuojamiems panašiems produktams (didžiausio palankumo režimas); |
| --- | --- |

(9)

nors Rusija yra Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) narė, Sąjunga gali naudotis išimtimis, kurios taikomos pagal Pasaulio prekybos organizacijos steigimo sutartį (toliau – PPO sutartis), ypač pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXI straipsnį, visų pirma, kiek tai susiję su pareiga iš Rusijos importuojamiems produktams taikyti lengvatas, taikomas iš kitų šalių importuojamiems panašiems produktams (didžiausio palankumo režimas);

| (10) | atsižvelgiant į Sąjungos ir Rusijos santykių pablogėjimą ir siekiant užtikrinti suderinamumą su Sąjungos veiksmais ir principais Sąjungos išorės veiksmų srityje, būtų netikslinga leisti taikyti Rusijos kilmės produktams bemuitį didžiausio palankumo režimą, kiek tai susiję su produktais, kuriems taikomas šis reglamentas. Todėl būtina panaikinti atitinkamas tiems produktams taikomas kvotas; |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgiant į Sąjungos ir Rusijos santykių pablogėjimą ir siekiant užtikrinti suderinamumą su Sąjungos veiksmais ir principais Sąjungos išorės veiksmų srityje, būtų netikslinga leisti taikyti Rusijos kilmės produktams bemuitį didžiausio palankumo režimą, kiek tai susiję su produktais, kuriems taikomas šis reglamentas. Todėl būtina panaikinti atitinkamas tiems produktams taikomas kvotas;

| (11) | pastaraisiais metais Sąjungos ir Baltarusijos santykiai pablogėjo dėl Baltarusijos režimo vykdomų tarptautinės teisės, pagrindinių teisių ir žmogaus teisių pažeidimų. Be to, Baltarusija nuo pat pradžių intensyviai rėmė Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą; |
| --- | --- |

(11)

pastaraisiais metais Sąjungos ir Baltarusijos santykiai pablogėjo dėl Baltarusijos režimo vykdomų tarptautinės teisės, pagrindinių teisių ir žmogaus teisių pažeidimų. Be to, Baltarusija nuo pat pradžių intensyviai rėmė Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą;

| (12) | nuo 2020 m. spalio mėn. Sąjunga Baltarusijai palaipsniui nustatė ribojamąsias priemones dėl nuolatinių žmogaus teisių pažeidimų, migracijos instrumentalizavimo ir Baltarusijos dalyvavimo Rusijos agresijos kare prieš Ukrainą. Kadangi Baltarusija nėra PPO narė, pagal PPO sutartį Sąjunga neprivalo produktams iš Baltarusijos taikyti didžiausio palankumo režimo. Be to, prekybos susitarimuose leidžiama imtis tam tikrų veiksmų, pagrįstų taikytinomis išimtimis, visų pirma su saugumu susijusiomis išimtimis; |
| --- | --- |

(12)

nuo 2020 m. spalio mėn. Sąjunga Baltarusijai palaipsniui nustatė ribojamąsias priemones dėl nuolatinių žmogaus teisių pažeidimų, migracijos instrumentalizavimo ir Baltarusijos dalyvavimo Rusijos agresijos kare prieš Ukrainą. Kadangi Baltarusija nėra PPO narė, pagal PPO sutartį Sąjunga neprivalo produktams iš Baltarusijos taikyti didžiausio palankumo režimo. Be to, prekybos susitarimuose leidžiama imtis tam tikrų veiksmų, pagrįstų taikytinomis išimtimis, visų pirma su saugumu susijusiomis išimtimis;

| (13) | atsižvelgiant į Sąjungos ir Baltarusijos santykių pablogėjimą ir siekiant užtikrinti suderinamumą su Sąjungos veiksmais ir principais Sąjungos išorės veiksmų srityje, būtų netikslinga leisti taikyti Baltarusijos kilmės produktams bemuitį didžiausio palankumo režimą, kiek tai susiję su produktais, kuriems taikomas šis reglamentas. Todėl būtina panaikinti atitinkamas tiems produktams taikomas tarifines kvotas; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgiant į Sąjungos ir Baltarusijos santykių pablogėjimą ir siekiant užtikrinti suderinamumą su Sąjungos veiksmais ir principais Sąjungos išorės veiksmų srityje, būtų netikslinga leisti taikyti Baltarusijos kilmės produktams bemuitį didžiausio palankumo režimą, kiek tai susiję su produktais, kuriems taikomas šis reglamentas. Todėl būtina panaikinti atitinkamas tiems produktams taikomas tarifines kvotas;

| (14) | tačiau siekiant užtikrinti deramą tiekimą ir išvengti didelių sutrikimų kai kuriose Sąjungos rinkose, būtina išlaikyti kvotas, kurių eilės numeriai yra 09.2600, 09.2742, 09.2698 ir 09.2835, taikomas tam tikriems Rusijos kilmės produktams, kurių TARIC kodai atitinkamai yra 2712903910, 2926100010, 3204170030 ir 7604291030. Tie produktai 2019–2021 m. sudarė daugiau kaip 50 % visos importo į Sąjungą vertės, nes alternatyvių tiekėjų iš kitų trečiųjų šalių nėra arba jų yra mažai. To importo vertė rodytų, kad Sąjungos pramonės veiklos vykdytojai yra labai nuo jo priklausomi ir kad, panaikinus kvotas, tiems veiklos vykdytojams kiltų neproporcingai didelių sunkumų; |
| --- | --- |

(14)

tačiau siekiant užtikrinti deramą tiekimą ir išvengti didelių sutrikimų kai kuriose Sąjungos rinkose, būtina išlaikyti kvotas, kurių eilės numeriai yra 09.2600, 09.2742, 09.2698 ir 09.2835, taikomas tam tikriems Rusijos kilmės produktams, kurių TARIC kodai atitinkamai yra 2712903910, 2926100010, 3204170030 ir 7604291030. Tie produktai 2019–2021 m. sudarė daugiau kaip 50 % visos importo į Sąjungą vertės, nes alternatyvių tiekėjų iš kitų trečiųjų šalių nėra arba jų yra mažai. To importo vertė rodytų, kad Sąjungos pramonės veiklos vykdytojai yra labai nuo jo priklausomi ir kad, panaikinus kvotas, tiems veiklos vykdytojams kiltų neproporcingai didelių sunkumų;

| (15) | todėl, atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Bendrojo muitų tarifo (toliau – BMT) muitų taikymo tam tikriems Rusijos ir Baltarusijos kilmės produktams sustabdymą tikslinga ir leidžiama panaikinti, taikant 1994 m. GATT XXI straipsnį ir Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (2) I priede, visų pirma jo pirmos dalies I skyriaus B poskyrio 1 punkte nustatytas bendrąsias taisykles dėl muitų; |
| --- | --- |

(15)

todėl, atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Bendrojo muitų tarifo (toliau – BMT) muitų taikymo tam tikriems Rusijos ir Baltarusijos kilmės produktams sustabdymą tikslinga ir leidžiama panaikinti, taikant 1994 m. GATT XXI straipsnį ir Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (2) I priede, visų pirma jo pirmos dalies I skyriaus B poskyrio 1 punkte nustatytas bendrąsias taisykles dėl muitų;

| (16) | kaip nurodyta 2011 m. gruodžio 13 d. Komisijos komunikate dėl autonominių muitų tarifo taikymo sustabdymo ir kvotų (toliau – komunikatas), kvotų taikymas yra BMT muitų taikymo išimtis. Todėl tokių BMT muitų taikymo Rusijos arba Baltarusijos kilmės importui atnaujinimas yra įprastos padėties atkūrimas. Taigi ribotas kvotų tam tikriems Rusijos arba Baltarusijos kilmės produktams panaikinimas nėra ribojamoji ar draudžiamoji priemonė, tačiau juo siekiama užkirsti kelią toms šalims netiesiogiai pasinaudoti vienašale Sąjungos priemone ir užtikrinti bendrą Sąjungos veiksmų nuoseklumą; |
| --- | --- |

(16)

kaip nurodyta 2011 m. gruodžio 13 d. Komisijos komunikate dėl autonominių muitų tarifo taikymo sustabdymo ir kvotų (toliau – komunikatas), kvotų taikymas yra BMT muitų taikymo išimtis. Todėl tokių BMT muitų taikymo Rusijos arba Baltarusijos kilmės importui atnaujinimas yra įprastos padėties atkūrimas. Taigi ribotas kvotų tam tikriems Rusijos arba Baltarusijos kilmės produktams panaikinimas nėra ribojamoji ar draudžiamoji priemonė, tačiau juo siekiama užkirsti kelią toms šalims netiesiogiai pasinaudoti vienašale Sąjungos priemone ir užtikrinti bendrą Sąjungos veiksmų nuoseklumą;

| (17) | todėl Reglamentas (ES) 2021/2283 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(17)

todėl Reglamentas (ES) 2021/2283 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (18) | kad nenutrūktų kvotų sistemos taikymas ir būtų laikomasi komunikate išdėstytų gairių, šiame reglamente numatyti atitinkamų produktų kvotų pakeitimai turėtų būti taikomi nuo 2023 m. sausio 1 d. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka, |
| --- | --- |

(18)

kad nenutrūktų kvotų sistemos taikymas ir būtų laikomasi komunikate išdėstytų gairių, šiame reglamente numatyti atitinkamų produktų kvotų pakeitimai turėtų būti taikomi nuo 2023 m. sausio 1 d. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) 2021/2283 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnis papildomas šia dalimi:

  „4.   2 dalyje nustatyta muitų taikymo sustabdymo tvarka netaikoma Rusijos kilmės produktams, išskyrus kvotas, kurių eilės numeriai yra 09.2600, 09.2742, 09.2698 ir 09.2835, ir Baltarusijos kilmės produktams.“; |
| --- | --- |

1)

1 straipsnis papildomas šia dalimi:

„4.   2 dalyje nustatyta muitų taikymo sustabdymo tvarka netaikoma Rusijos kilmės produktams, išskyrus kvotas, kurių eilės numeriai yra 09.2600, 09.2742, 09.2698 ir 09.2835, ir Baltarusijos kilmės produktams.“;

| 2) | priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu. |
| --- | --- |

2)

priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2023 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 19 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. SÍKELA

---

(1)  
  2021 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (ES) 2021/2283, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1388/2013 (OL L 458, 2021 12 22, p. 33).

1

(2)  
  1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).

2

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

| Eilės Nr. | KN kodas | TARIC | Aprašymas | Kvotos laikotarpis | Kvotos kiekis | Kvotos muito norma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Auricularia polytricha rūšies grybai (nevirti arba virti vandenyje ar garuose), užšaldyti, skirti paruoštam maistui gaminti (1)
   (2) | 1 1–12 31 | 700 tonų | 0 % |
| 09.2664 | ex 2008 60 39 | 30 | Saldžiosios vyšnios, į kurias pridėta alkoholio, kurių sudėtyje esantis cukrus sudaro ne daugiau kaip 9 % masės ir kurių skersmuo ne didesnis kaip 19,9 mm, su kauliukais, naudojamos šokolado produktams gaminti (1) | 1 1–12 31 | 1 000 tonų | 10 % |
| 09.2925 | ex 2309 90 31
  ex 2309 90 31
  ex 2309 90 96
  ex 2309 90 96 | 41
  49
  41
  49 | Pašarų priedas, kurio sudėtyje, skaičiuojant pagal sausąją masę, yra:


  — | ne mažiau kaip 68 %, bet ne daugiau kaip 80 % masės L-lizino sulfato ir |

Eilės Nr.

KN kodas

TARIC

Aprašymas

Kvotos laikotarpis

Kvotos kiekis

Kvotos muito norma

09.2849

ex 0710 80 69

10

Auricularia polytricha rūšies grybai (nevirti arba virti vandenyje ar garuose), užšaldyti, skirti paruoštam maistui gaminti (1)
   (2)

1 1–12 31

700 tonų

0 %

09.2664

ex 2008 60 39

30

Saldžiosios vyšnios, į kurias pridėta alkoholio, kurių sudėtyje esantis cukrus sudaro ne daugiau kaip 9 % masės ir kurių skersmuo ne didesnis kaip 19,9 mm, su kauliukais, naudojamos šokolado produktams gaminti (1)

1 1–12 31

1 000 tonų

10 %

09.2925

ex 2309 90 31

ex 2309 90 31

ex 2309 90 96

ex 2309 90 96

41

49

41

49

Pašarų priedas, kurio sudėtyje, skaičiuojant pagal sausąją masę, yra:

—

ne mažiau kaip 68 %, bet ne daugiau kaip 80 % masės L-lizino sulfato ir

| — | ne daugiau kaip 32 % kitų komponentų, tokių kaip angliavandeniai ir kitos aminorūgštys |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 32 % kitų komponentų, tokių kaip angliavandeniai ir kitos aminorūgštys

1 1–12 31

100 000 tonų

0 %

09.2913

ex 2401 10 35

ex 2401 10 70

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 20 35

ex 2401 20 70

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

91

10

11

21

91

91

10

11

21

91

Natūralus neperdirbtas tabakas, supjaustytas arba nesupjaustytas taisyklingos formos gabalėliais, kurių muitinė vertė ne mažesnė kaip 450 EUR už 100 kg neto masės, vartojami kaip rišiklis arba įvynioklis gaminant prekes, priskiriamas 2402 10 00 subpozicijai (1)

1 1–12 31

3 000 tonų

0 %

09.2828

2712 20 90

Parafinas, kurio sudėtyje alyva sudaro mažiau kaip 0,75 % masės

1 1–12 31

140 000 tonų

0 %

09.2600

ex 2712 90 39

10

Parafino žaliava (CAS RN 64742-61-6)

1 1–12 31

100 000 tonų

0 %

09.2578

ex 2811 19 80

50

Sulfamo rūgštis (CAS RN 5329-14-6), kurios grynumas ne mažesnis kaip 95 % masės, į kurią pridėta ne daugiau kaip 5 % agento, apsaugančio nuo sukepimo, silicio dioksido (CAS RN 112926-00-8), arba jo nepridėta

1 1–12 31

27 000 tonų

0 %

09.2928

ex 2811 22 00

40

Granulių pavidalo silicio dioksido užpildas, kurio sudėtyje silicio dioksidas sudaro ne mažiau kaip 97 % masės

1 1–12 31

1 700 tonų

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframo trioksidas ir volframo mėlynasis oksidas (CAS RN 1314-35-8 arba CAS RN 39318-18-8)

1 1–12 31

12 000 tonų

0 %

09.2819

ex 2833 25 00

30

Vario hidroksido sulfatas (Cu4(OH)6(SO4)), hidratas (CAS RN 12527-76-3), kurio grynumas ne mažesnis kaip 98 % masės

1 1–12 31

240 000 kg

0 %

09.2872

ex 2833 29 80

40

Cezio sulfatas (CAS RN 10294-54-9) kietojo pavidalo arba vandeniniame tirpale, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 48 %, bet ne daugiau kaip 52 % masės cezio sulfato

1 1–12 31

400 tonų

0 %

09.2567

ex 2903 22 00

10

Trichloretilenas (CAS-RN 79-01-6), kurio grynumas ne mažesnis kaip 99 % masės

1 1–12 31

11 885 000 kg

0 %

09.2837

ex 2903 79 30

20

Bromchlormetanas (CAS RN 74-97-5)

1 1–12 31

600 tonų

0 %

09.2933

ex 2903 99 80

30

1,3-Dichlorbenzenas (CAS RN 541-73-1)

1 1–12 31

2 600 tonų

0 %

09.2700

ex 2905 12 00

10

1-Propanolis (propilo alkoholis) (CAS RN 71-23-8)

1 1–12 31

15 000 tonų

0 %

09.2830

ex 2906 19 00

40

Ciklopropilmetanolis (CAS RN 2516-33-8)

1 1–12 31

20 tonų

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-krezolis (CAS RN 95-48-7), kurio grynumas ne mažesnis kaip 98,5 % masės

1 1–12 31

20 000 tonų

0 %

09.2704

ex 2909 49 80

20

2,2,2',2'-Tetrakis(hidroksimetil)-3,3'-oksidipropan-1-olis (CAS RN 126-58-9)

1 1–12 31

500 tonų

0 %

09.2565

ex 2914 19 90

70

Kalcio acetilacetonatas (CAS RN 19372-44-2), kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % masės

1 1–12 31

400 tonų

0 %

09.2852

ex 2914 29 00

60

Ciklopropilmetilketonas (CAS RN 765-43-5)

1 1–12 31

300 tonų

0 %

09.2638

ex 2915 21 00

10

Acto rūgštis (CAS RN 64-19-7), kurios grynumas ne mažesnis kaip 99 % masės

1 1–12 31

1 000 000 tonų

0 %

09.2679

2915 32 00

Vinilacetatas (CAS RN 108-05-4)

1 1–12 31

450 000 tonų

0 %

09.2728

ex 2915 90 70

85

Etilo trifluoracetatas (CAS RN 383-63-1)

1 1–12 31

400 tonų

0 %

09.2665

ex 2916 19 95

30

Kalio (E,E)-heksa-2,4-dienoatas (CAS RN 24634-61-5)

1 1–12 31

8 250 tonų

0 %

09.2684

ex 2916 39 90

28

2,5-dimetilfenilacetilo chloridas (CAS RN 55312-97-5)

1 1–12 31

700 tonų

0 %

09.2599

ex 2917 11 00

40

Dietiloksalatas (CAS RN 95-92-1)

1 1–12 31

500 tonų

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetilsebacatas (CAS RN 106-79-6)

1 1–12 31

1 000 tonų

0 %

09.2634

ex 2917 19 80

40

Dodekandiono rūgštis (CAS RN 693-23-2), kurios grynumas didesnis kaip 98,5 % masės

1 1–12 31

8 000 tonų

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

O-acetilsalicilo rūgštis (CAS RN 50-78-2)

1 1–12 31

120 tonų

0 %

09.2646

ex 2918 29 00

75

Oktadecil 3-(3,5-di-tret-butil-4-hidroksifenil)propionatas (CAS RN 2082-79-3), kurio:

| — | daugiau kaip 99 % masės išsisijoja pro sietą, kurio akučių dydis 500 μm, ir |
| --- | --- |

—

daugiau kaip 99 % masės išsisijoja pro sietą, kurio akučių dydis 500 μm, ir

| — | lydymosi temperatūra yra ne mažesnė kaip 49 °C, bet ne didesnė kaip 54 °C, |
| --- | --- |

—

lydymosi temperatūra yra ne mažesnė kaip 49 °C, bet ne didesnė kaip 54 °C,

naudojamas PVC gamybos stabilizatoriams (One-Pack tipo), kurių pagrindas – miltelių mišiniai (milteliai arba supresuotos granulės), gaminti (1)

1 1–12 31

380 tonų

0 %

09.2647

ex 2918 29 00

80

Pentaeritritolio tetrakis(3-(3,5-di-tret-butil-4-hidroksifenil)propionatas) (CAS RN 6683-19-8), kurio:

| — | daugiau kaip 75 % masės išsisijoja pro sietą, kurio akučių dydis 250 μm, ir daugiau kaip 99 % masės – pro sietą, kurio akučių dydis 500 μm, ir |
| --- | --- |

—

daugiau kaip 75 % masės išsisijoja pro sietą, kurio akučių dydis 250 μm, ir daugiau kaip 99 % masės – pro sietą, kurio akučių dydis 500 μm, ir

| — | lydymosi temperatūra yra ne mažesnė kaip 110 °C, bet ne didesnė kaip 125 °C, |
| --- | --- |

—

lydymosi temperatūra yra ne mažesnė kaip 110 °C, bet ne didesnė kaip 125 °C,

naudojamas PVC gamybos stabilizatoriams (One-Pack tipo), kurių pagrindas – miltelių mišiniai (milteliai arba supresuotos granulės), gaminti (1)

1 1–12 31

140 tonų

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Benzofenon-3,3’,4,4’-tetrakarboksidianhidridas (CAS RN 2421-28-5)

1 1–12 31

1 000 tonų

0 %

09.2598

ex 2921 19 99

75

Oktadecilaminas (CAS RN 124-30-1)

1 1–12 31

400 tonų

0 %

09.2649

ex 2921 29 00

60

Bis(2-dimetilaminoetil)(metil)aminas (CAS RN 3030-47-5)

1 1–12 31

1 700 tonų

0 %

09.2682

ex 2921 41 00

10

Anilinas (CAS RN 62-53-3), kurio grynumas ne mažesnis kaip 99 % masės

1 1–12 31

220 000 tonų

0 %

09.2617

ex 2921 42 00

89

4-fluor-N-(1-metiletil)benzenaminas (CAS RN 70441-63-3)

1 1–12 31

500 tonų

0 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

O-fenilendiaminas (CAS RN 95-54-5)

1 1–12 31

1 800 tonų

0 %

09.2921

ex 2922 19 00

22

2-(dimetilamino)etilakrilatas (CAS RN 2439-35-2), kurio grynumas ne mažesnis kaip 99 % masės

1 1–12 31

14 000 tonų

0 %

09.2563

ex 2922 41 00

20

L-lizino hidrochloridas (CAS RN 657-27-2) arba L-lizino vandeninis tirpalas (CAS RN 56-87-1), kurio sudėtyje L-lizinas sudaro ne mažiau kaip 50 % masės

1 1–12 31

300 000 tonų

0 %

09.2575

ex 2923 90 00

87

(3-chlor-2-hidroksipropil)trimetilamonio chlorido (CAS RN 3327-22-8) vandeninis tirpalas, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 65 %, bet ne daugiau kaip 71 % (3-chlor-2-hidroksipropil)trimetilamonio chlorido

1 1–12 31

12 000 tonų

0 %

09.2922

ex 2923 90 00

88

Vandeninis tirpalas, kurio sudėtyje [2-(akriloiloksi)etil]trimetilamonio chloridas (CAS RN 44992-01-0) sudaro ne mažiau kaip 78 %, bet ne daugiau kaip 82 % masės

1 1–12 31

10 000 tonų

0 %

09.2854

ex 2924 19 00

85

3-Jodprop-2-in-1-il butilkarbamatas (CAS RN 55406-53-6)

1 1–12 31

450 tonų

0 %

09.2874

ex 2924 29 70

87

Paracetamolis (INN) (CAS RN 103-90-2)

1 1–12 31

20 000 tonų

0 %

09.2742

ex 2926 10 00

10

Akrilnitrilas (CAS RN 107-13-1), naudojamas 55 skirsniui ir 6815  pozicijai priskiriamoms prekėms gaminti (1)

1 1–12 31

60 000 tonų

0 %

09.2583

ex 2926 10 00

30

Akrilnitrilas (CAS RN 107-13-1), naudojamas 2921 , 2924 , 3903 , 3906 , 3908 , 3911 ir 4002 pozicijoms priskiriamoms prekėms gaminti (1)

1 1–12 31

40 000 tonų

0 %

09.2856

ex 2926 90 70

84

2-Nitro-4-(trifluormetil)benzonitrilas (CAS RN 778-94-9)

1 1–12 31

900 tonų

0 %

09.2581

ex 2929 10 00

25

1,5-naftalendiizocianatas (CAS RN 3173-72-6), kurio grynumas ne mažesnis kaip 90 % masės

1 1–12 31

300 tonų

0 %

09.2685

ex 2929 90 00

30

Nitroguanidinas (CAS RN 556-88-7)

1 1–12 31

6 500 tonų

0 %

09.2597

ex 2930 90 98

94

Bis[3-(trietoksisilil)propil]disulfidas (CAS RN 56706-10-6)

1 1–12 31

6 000 tonų

0 %

09.2596

ex 2930 90 98

96

2-chlor-4-(metilsulfonil)-3-((2,2,2-trifluoretoksi)metil) benzenkarboksirūgštis (CAS RN 120100-77-8)

1 1–12 31

300 tonų

0 %

09.2580

ex 2931 90 00

75

Heksadeciltrimetoksisilanas (CAS RN 16415–12–6), kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % masės, naudojamas polietilenui gaminti (1)

1 1–12 31

165 tonų

0 %

09.2842

2932 12 00

2-Furaldehidas (furfurolas)

1 1–12 31

10 000 tonų

0 %

09.2696

ex 2932 20 90

25

Dekan-5-olidas (CAS RN 705-86-2)

1 1–12 31

6 000 kg

0 %

09.2697

ex 2932 20 90

30

Dodekan-5-olidas (CAS RN 713-95-1)

1 1–12 31

6 000 kg

0 %

09.2812

ex 2932 20 90

77

Heksan-6-olidas (CAS RN 502-44-3)

1 1–12 31

4 000 tonų

0 %

09.2858

2932 93 00

Piperonalis (CAS RN 120-57-0)

1 1–12 31

220 tonų

0 %

09.2839

ex 2933 39 99

09

2-(2-piridil)etanolis (CAS RN 103-74-2), kurio grynumas ne mažesnis kaip 99 % masės

1 1–12 31

700 tonų

0 %

09.2860

ex 2933 69 80

30

1,3,5-Tri[3-(dimetilamino)propil]heksahidro-1,3,5-triazinas (CAS RN 15875-13-5)

1 1–12 31

600 tonų

0 %

09.2566

ex 2933 99 80

05

1,4,7,10-Tetraazaciklododekanas (CAS RN 294-90-6), kurio grynumas ne mažesnis kaip 96 % masės

1 1–12 31

60 tonų

0 %

09.2658

ex 2933 99 80

73

5-(Acetoacetilamino)benzimidazolonas (CAS RN 26576-46-5)

1 1–12 31

400 tonų

0 %

09.2593

ex 2934 99 90

67

5-chlortiofen-2-karboksirūgštis (CAS RN 24065-33-6)

1 1–12 31

45 000 kg

0 %

09.2675

ex 2935 90 90

79

4-[[(2-metoksibenzoil)amino]sulfonil]benzoilchloridas (CAS RN 816431-72-8)

1 1–12 31

1 000 tonų

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-ksilozė (CAS RN 58-86-6)

1 1–12 31

400 tonų

0 %

09.2686

ex 3204 11 00

75

Dažiklis C.I. Disperse Yellow 54 (CAS RN 7576-65-0) ir jo pagrindu pagaminti preparatai, kurių sudėtyje dažiklis C.I. Disperse Yellow 54 sudaro ne mažiau kaip 99 % masės

1 1–12 31

250 tonų

0 %

09.2676

ex 3204 17 00

14

Dažiklio C.I. PigmentRed 48:2 (CAS RN 7023-61-2) pagrindu pagaminti preparatai, kurių sudėtyje šis dažiklis sudaro ne mažiau kaip 60 %, bet mažiau kaip 85 % masės

1 1–12 31

50 tonų

0 %

09.2698

ex 3204 17 00

30

Dažiklis C.I. Pigment Red 4 (CAS RN 2814-77-9) ir jo pagrindu pagaminti preparatai, kurių sudėtyje dažiklis C.I. Pigment Red 4 sudaro ne mažiau kaip 60 % masės

1 1–12 31

150 tonų

0 %

09.2659

ex 3802 90 00

19

Su soda išdegta diatomitinė žemė

1 1–12 31

35 000 tonų

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Natrio lignosulfonatas (CAS RN 8061-51-6)

1 1–12 31

40 000 tonų

0 %

09.2889

3805 10 90

Sulfatinis terpentinas

1 1–12 31

25 000 tonų

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Kanifolija ir kanifolijos rūgštys, pagamintos iš šviežių aliejingųjų dervų (oleorezinų)

1 1–12 31

280 000 tonų

0 %

09.2832

ex 3808 92 90

40

Preparatas, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 38 %, bet ne daugiau kaip 50 % masės cinko piritiono (INN) (CAS RN 13463-41-7), vandeninės dispersijos pavidalo

1 1–12 31

500 tonų

0 %

09.2923

ex 3808 94 20

40

Vandeninis tirpalas, kurio sudėtyje:

| — | 5-chlor-2-metil-2H-izotiazol-3-onas sudaro ne mažiau kaip 10,0 %, bet ne daugiau kaip 11,3 % masės, |
| --- | --- |

—

5-chlor-2-metil-2H-izotiazol-3-onas sudaro ne mažiau kaip 10,0 %, bet ne daugiau kaip 11,3 % masės,

| — | 2-metil-2H-izotiazol-3-onas sudaro ne mažiau kaip 3,0 %, bet ne daugiau kaip 4,1 % masės, |
| --- | --- |

—

2-metil-2H-izotiazol-3-onas sudaro ne mažiau kaip 3,0 %, bet ne daugiau kaip 4,1 % masės,

| — | bendra izotiazolonų (CAS RN 55965-84-9) koncentracija yra ne mažesnė kaip 13,0 %, be ne didesnė kaip 15,4 %, |
| --- | --- |

—

bendra izotiazolonų (CAS RN 55965-84-9) koncentracija yra ne mažesnė kaip 13,0 %, be ne didesnė kaip 15,4 %,

| — | nitratai, apskaičiuoti kaip natrio nitratas, sudaro ne mažiau kaip 18 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės ir |
| --- | --- |

—

nitratai, apskaičiuoti kaip natrio nitratas, sudaro ne mažiau kaip 18 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės ir

| — | chloridai, apskaičiuoti kaip natrio chloridas, sudaro ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 8 % masės |
| --- | --- |

—

chloridai, apskaičiuoti kaip natrio chloridas, sudaro ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 8 % masės

1 1–12 31

3 000 tonų

0 %

09.2926

ex 3811 21 00

31

Priedas, kurio pagrindinė sudedamoji dalis:

| — | fosforoditiorūgšties O,O-bis (izobutilo ir pentilo) esterių cinko druskų mišinys (CAS RN 68457-79-4), |
| --- | --- |

—

fosforoditiorūgšties O,O-bis (izobutilo ir pentilo) esterių cinko druskų mišinys (CAS RN 68457-79-4),

| — | ne mažiau kaip 8 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės sudaro mineralinė alyva, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 8 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės sudaro mineralinė alyva,

naudojamas tepalinių alyvų priedų mišiniams gaminti (1)

1 1–12 31

700 tonų

0 %

09.2876

ex 3811 29 00

57

Priedai, sudaryti iš difenilamino ir šakotųjų nonenų reakcijos produktų, kurių sudėtyje:

| — | 4-monononildifenilaminas sudaro daugiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 50 % masės, |
| --- | --- |

—

4-monononildifenilaminas sudaro daugiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 50 % masės,

| — | 4,4'-dinonildifenilaminas sudaro daugiau kaip 50 %, bet ne daugiau kaip 80 % masės, |
| --- | --- |

—

4,4'-dinonildifenilaminas sudaro daugiau kaip 50 %, bet ne daugiau kaip 80 % masės,

| — | 2,4-dinonildifenilaminas ir 2,4'-dinonildifenilaminas kartu sudaro ne daugiau kaip 15 % masės, |
| --- | --- |

—

2,4-dinonildifenilaminas ir 2,4'-dinonildifenilaminas kartu sudaro ne daugiau kaip 15 % masės,

naudojami tepalinėms alyvoms gaminti (1)

1 1–12 31

900 tonų

0 %

09.2927

ex 3811 29 00

80

Priedai, kurių sudėtyje:

| — | 2,5-bis(tret-nonilditio)-[1,3,4]-tiadiazolis (CAS RN 89347-09-1) sudaro daugiau kaip 70 % masės, o |
| --- | --- |

—

2,5-bis(tret-nonilditio)-[1,3,4]-tiadiazolis (CAS RN 89347-09-1) sudaro daugiau kaip 70 % masės, o

| — | 5-(tret-nonilditio)-1,3,4-tiadiazol-2(3H)-tionas (CAS RN 97503-12-3) sudaro daugiau kaip 15 % masės, |
| --- | --- |

—

5-(tret-nonilditio)-1,3,4-tiadiazol-2(3H)-tionas (CAS RN 97503-12-3) sudaro daugiau kaip 15 % masės,

naudojami tepalinėms alyvoms gaminti (1)

1 1–12 31

500 tonų

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Katalizatorius, sudarytas iš titano dioksido ir volframo trioksido

1 1–12 31

3 000 tonų

0 %

09.2644

ex 3824 99 92

77

Preparatas, kurio sudėtyje yra:

| — | ne mažiau kaip 55 %, bet ne daugiau kaip 78 % masės dimetilglutarato (CAS RN 1119-40-0), |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 55 %, bet ne daugiau kaip 78 % masės dimetilglutarato (CAS RN 1119-40-0),

| — | ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 30 % masės dimetiladipato (CAS RN 627-93-0) ir |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 30 % masės dimetiladipato (CAS RN 627-93-0) ir

| — | ne daugiau kaip 35 % masės dimetilsukcinato (CAS RN 106-65-0) |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 35 % masės dimetilsukcinato (CAS RN 106-65-0)

1 1–12 31

10 000 tonų

0 %

09.2681

ex 3824 99 92

85

Bis(3-trietoksisililpropil)sulfidų mišinys (CAS RN 211519-85-6)

1 1–12 31

9 000 tonų

0 %

09.2907

ex 3824 99 93

67

Miltelių pavidalo fitosterolių mišinys, kurio sudėtyje yra:

| — | ne mažiau kaip 75 % masės sterolių, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 75 % masės sterolių,

| — | ne daugiau kaip 25 % masės stanolių, |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 25 % masės stanolių,

skirtas stanolių/sterolių arba stanolių/sterolių esterių gamybai (1)

1 1–12 31

2 500 tonų

0 %

09.2568

ex 3824 99 96

91

Granulių pavidalo mišinys, kurio sudėtyje:

| — | bis[3-(trietoksisilil)propil] polisulfidai (CAS RN 211519-85-6) sudaro ne mažiau kaip 49 %, bet ne daugiau kaip 50 % masės, o |
| --- | --- |

—

bis[3-(trietoksisilil)propil] polisulfidai (CAS RN 211519-85-6) sudaro ne mažiau kaip 49 %, bet ne daugiau kaip 50 % masės, o

| — | suodžiai (CAS RN 1333-86-4) sudaro ne mažiau kaip 50 %, bet ne daugiau kaip 51 % masės, |
| --- | --- |

—

suodžiai (CAS RN 1333-86-4) sudaro ne mažiau kaip 50 %, bet ne daugiau kaip 51 % masės,

iš kurių ne mažiau kaip 75 % masės išsisijoja pro sietą, kurio akučių dydis 0,60 mm, bet ne daugiau kaip 10 % išsisijoja pro sietą, kurio akučių dydis 0,25 mm (pagal ASTM D1511 metodą)

1 1–12 31

1 500 tonų

0 %

09.2820

ex 3827 90 00

10

Mišiniai, kurių sudėtyje yra:

| — | ne mažiau kaip 60 %, bet ne daugiau kaip 90 % masės 2-chlorpropeno (CAS RN 557-98-2), |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 60 %, bet ne daugiau kaip 90 % masės 2-chlorpropeno (CAS RN 557-98-2),

| — | ne mažiau kaip 8 %, bet ne daugiau kaip 14 % masės (Z)-1-chlorpropeno (CAS RN 16136-84-8), |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 8 %, bet ne daugiau kaip 14 % masės (Z)-1-chlorpropeno (CAS RN 16136-84-8),

| — | ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 23 % masės 2-chlorpropano (CAS RN 75-29-6), |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 23 % masės 2-chlorpropano (CAS RN 75-29-6),

| — | ne daugiau kaip 6 % masės 3-chlorpropeno (CAS RN 107-05-1) ir |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 6 % masės 3-chlorpropeno (CAS RN 107-05-1) ir

| — | ne daugiau kaip 1 % masės etilo chlorido (CAS RN 75-00-3) |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 1 % masės etilo chlorido (CAS RN 75-00-3)

1 1–12 31

6 000 tonų

0 %

09.2671

ex 3905 99 90

81

Poli(vinilbutiralis) (CAS RN 63148-65-2):

| — | kurio sudėtyje hidroksilo grupės sudaro ne mažiau kaip 17,5 %, bet ne daugiau kaip 20 % masės ir |
| --- | --- |

—

kurio sudėtyje hidroksilo grupės sudaro ne mažiau kaip 17,5 %, bet ne daugiau kaip 20 % masės ir

| — | kurio dalelių dydžio mediana (D50) yra didesnė kaip 0,6 mm |
| --- | --- |

—

kurio dalelių dydžio mediana (D50) yra didesnė kaip 0,6 mm

1 1–12 31

12 500 tonų

0 %

09.2846

ex 3907 40 00

25

Granuliuotas polimerų mišinys iš polikarbonato ir polimetilmetakrilato, kurio sudėtyje polikarbonatas sudaro ne mažiau kaip 98,5 % masės ir kurio šviesos pralaidumas, išmatuotas naudojant 4 mm storio bandinį, kai bangos ilgis λ = 400 nm (pagal ISO 13468-2), yra ne mažesnis kaip 88,5 %

1 1–12 31

2 000 tonų

0 %

09.2585

ex 3907 99 80

70

Poli(etileno tereftalato) ir cikloheksandimetanolio kopolimeras, kurio sudėtyje cikloheksandimetanolis sudaro daugiau kaip 10 % masės

1 1–12 31

60 000 tonų

2 %

09.2855

ex 3910 00 00

10

Skystas poli(metilhidrosiloksanas) su galinėmis trimetilsililo grupėmis (CAS RN 63148-57-2), kurio grynumas ne mažesnis kaip 99,9 % masės

1 1–12 31

500 tonų

0 %

09.2931

ex 3911 90 11

10

Poli(oksi-1,4-fenilensulfonil-1,4-fenilenoksi-1,4-fenilenizopropiliden-1,4-fenilenas) (CAS RN 25135-51-7 ir CAS RN 25154-01-2), vienos iš formų, įvardytų šio skirsnio 6 pastabos b punkte, kurio sudėtyje priedai sudaro ne daugiau kaip 20 % masės

1 1–12 31

6 300 tonų

0 %

09.2723

ex 3911 90 19

35

Poli(oksi-1,4-fenilensulfonil-1,4-fenilenoksi-4,4'-bifenilenas) (CAS RN 25608-64-4 ir 25839-81-0), kurio sudėtyje priedai sudaro ne daugiau kaip 20 % masės

1 1–12 31

5 000 tonų

0 %

09.2816

ex 3912 11 00

20

Celiuliozės acetato dribsniai

1 1–12 31

75 000 tonų

0 %

09.2573

ex 3913 10 00

20

Natrio alginatas, gautas iš rudadumblių (CAS RN 9005-38-3), kurio:

| — | nuodžiūvis ne didesnis kaip 15 % masės (4 val. 105 °C temperatūroje), |
| --- | --- |

—

nuodžiūvis ne didesnis kaip 15 % masės (4 val. 105 °C temperatūroje),

| — | vandenyje netirpi frakcija sudaro ne daugiau kaip 2 % sausosios medžiagos masės |
| --- | --- |

—

vandenyje netirpi frakcija sudaro ne daugiau kaip 2 % sausosios medžiagos masės

1 1–12 31

2 000 tonų

0 %

09.2641

ex 3913 90 00

87

Natrio hialuronatas, nesterilus, kurio:

| — | vidutinė molekulinė masė (Mw) ne didesnė kaip 900 000 , |
| --- | --- |

—

vidutinė molekulinė masė (Mw) ne didesnė kaip 900 000 ,

| — | endotoksino lygis neviršija 0,008 endotoksino vieneto (EU)/mg, |
| --- | --- |

—

endotoksino lygis neviršija 0,008 endotoksino vieneto (EU)/mg,

| — | sudėtyje esantis etanolis sudaro ne daugiau kaip 1 % masės, |
| --- | --- |

—

sudėtyje esantis etanolis sudaro ne daugiau kaip 1 % masės,

| — | sudėtyje esantis izopropanolis sudaro ne daugiau kaip 0,5 % masės |
| --- | --- |

—

sudėtyje esantis izopropanolis sudaro ne daugiau kaip 0,5 % masės

1 1–12 31

300  kg

0 %

09.2661

ex 3920 51 00

50

Polimetilmetakrilato lakštai, atitinkantys šiuos standartus:

| — | EN 4364 (MIL-P-5425E) ir DTD5592A arba |
| --- | --- |

—

EN 4364 (MIL-P-5425E) ir DTD5592A arba

| — | EN 4365 (MIL-P-8184) ir DTD5592A |
| --- | --- |

—

EN 4365 (MIL-P-8184) ir DTD5592A

1 1–12 31

100 tonų

0 %

09.2645

ex 3921 14 00

20

Akytas regeneruotos celiuliozės blokas, įmirkytas vandeniu, kurio sudėtyje yra magnio chlorido ir ketvirtinių amonio junginių, ir kurio matmenys – 100 cm (± 10 cm) x 100 cm (± 10 cm) x 40 cm (± 5 cm)

1 1–12 31

1 700 tonų

0 %

09.2572

ex 5205 26 00

ex 5205 27 00

10

10

Žaliaviniai balti pirminiai medvilnės verpalai

| — | iš šukuotų pluoštų, |
| --- | --- |

—

iš šukuotų pluoštų,

| — | kurių vidutinis pluošto ilgis ne mažesnis kaip 36,5 mm, |
| --- | --- |

—

kurių vidutinis pluošto ilgis ne mažesnis kaip 36,5 mm,

| — | pagaminti sanglaudžiojo žiedinio verpimo būdu, taikant pneumatinę kompresiją, |
| --- | --- |

—

pagaminti sanglaudžiojo žiedinio verpimo būdu, taikant pneumatinę kompresiją,

| — | kurių plėšimo stipris ne mažesnis kaip 26,5 cN/tex (pagal standartą ISO 2062:2009, esant 5 000  mm/min. greičiui) |
| --- | --- |

—

kurių plėšimo stipris ne mažesnis kaip 26,5 cN/tex (pagal standartą ISO 2062:2009, esant 5 000  mm/min. greičiui)

1 1–12 31

50 000 tonų

0 %

09.2848

ex 5505 10 10

10

Sintetinių nailono arba kitų poliamidų (PA6 ir PA66) pluoštų atliekos (įskaitant pašukas, verpalų atliekas ir išplaušintą žaliavą)

1 1–12 31

10 000 tonų

0 %

09.2721

ex 5906 99 90

20

Laminuoti gumuoti tekstilės audiniai, kuriems būdingos šios charakteristikos:

| — | jie yra trijų sluoksnių, |
| --- | --- |

—

jie yra trijų sluoksnių,

| — | vienas išorinis sluoksnis yra iš akrilo, |
| --- | --- |

—

vienas išorinis sluoksnis yra iš akrilo,

| — | kitas išorinis sluoksnis yra iš poliesterio, |
| --- | --- |

—

kitas išorinis sluoksnis yra iš poliesterio,

| — | vidurinis sluoksnis yra iš chlorbutilo gumos, |
| --- | --- |

—

vidurinis sluoksnis yra iš chlorbutilo gumos,

| — | vidurinio sluoksnio masė yra ne mažesnė kaip 452 g/m2, bet ne didesnė kaip 569 g/m2, |
| --- | --- |

—

vidurinio sluoksnio masė yra ne mažesnė kaip 452 g/m2, bet ne didesnė kaip 569 g/m2,

| — | bendra tekstilės audinio masė yra ne mažesnė kaip 952 g/m2, bet ne didesnė kaip 1159 g/m2 ir |
| --- | --- |

—

bendra tekstilės audinio masė yra ne mažesnė kaip 952 g/m2, bet ne didesnė kaip 1159 g/m2 ir

| — | bendras tekstilės audinio storis yra ne mažesnis kaip 0,8 mm, bet ne didesnis kaip 4 mm, |
| --- | --- |

—

bendras tekstilės audinio storis yra ne mažesnis kaip 0,8 mm, bet ne didesnis kaip 4 mm,

naudojami motorinių transporto priemonių įtraukiamajam stogui gaminti (1)

1 1–12 31

375 000 m2

0 %

09.2628

ex 7019 66 00

10

120 g/m2 (± 10 g/m2) masės plastiku padengtas stiklo pluošto audinys, paprastai naudojamas nuo vabzdžių apsaugančioms vyniojamoms uždangoms su pritvirtintais rėmais gaminti

1 1–12 31

3 000 000 m2

0 %

09.2652

ex 7409 11 00

ex 7410 11 00

30

40

Rafinuotojo vario folija ir juostelės, pagamintos taikant elektrolizę, kurių storis ne mažesnis kaip 0,015 mm

1 1–12 31

1 020 tonų

0 %

09.2662

ex 7410 21 00

55

Plokštės:

| — | sudarytos bent iš vieno epoksidine derva impregnuoto stiklo pluošto audinio sluoksnio, |
| --- | --- |

—

sudarytos bent iš vieno epoksidine derva impregnuoto stiklo pluošto audinio sluoksnio,

| — | iš vienos arba abiejų pusių padengtos vario folija, ne storesne kaip 0,15 mm, |
| --- | --- |

—

iš vienos arba abiejų pusių padengtos vario folija, ne storesne kaip 0,15 mm,

| — | kurių dielektrinė konstanta (DK) mažesnė kaip 5,4 esant 1 MHz dažniui, matuojant pagal IPC-TM-650 2.5.5.2, |
| --- | --- |

—

kurių dielektrinė konstanta (DK) mažesnė kaip 5,4 esant 1 MHz dažniui, matuojant pagal IPC-TM-650 2.5.5.2,

| — | kurių nuostolio kampo tangentas mažesnis kaip 0,035 esant 1 MHz dažniui matuojant pagal IPC-TM-650 2.5.5.2, |
| --- | --- |

—

kurių nuostolio kampo tangentas mažesnis kaip 0,035 esant 1 MHz dažniui matuojant pagal IPC-TM-650 2.5.5.2,

| — | kurių lyginamasis atsparumo paviršinio nuotėkio kelių susidarymui rodiklis (CTI) yra ne mažesnis kaip 600 |
| --- | --- |

—

kurių lyginamasis atsparumo paviršinio nuotėkio kelių susidarymui rodiklis (CTI) yra ne mažesnis kaip 600

1 1–12 31

80 000 m2

0 %

09.2835

ex 7604 29 10

30

Aliuminio lydinio strypai, kurių skersmuo ne mažesnis kaip 300,1 mm, bet ne didesnis kaip 533,4 mm

1 1–12 31

1 000 tonų

0 %

09.2736

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

75

77

78

79

Aliuminio ir magnio lydinio juostos arba folijos:

| — | iš standartus 5182-H19 arba 5052-H19 atitinkančio lydinio, |
| --- | --- |

—

iš standartus 5182-H19 arba 5052-H19 atitinkančio lydinio,

| — | susuktos į ritinius, kurių išorinis skersmuo ne mažesnis kaip 1 250  mm, bet ne didesnis kaip 1 350  mm, |
| --- | --- |

—

susuktos į ritinius, kurių išorinis skersmuo ne mažesnis kaip 1 250  mm, bet ne didesnis kaip 1 350  mm,

| — | 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm arba 0,20 mm storio (leidžiamoji nuokrypa – 0,006 mm), |
| --- | --- |

—

0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm arba 0,20 mm storio (leidžiamoji nuokrypa – 0,006 mm),

| — | 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm arba 356 mm pločio (leidžiamoji nuokrypa ± 0,3 mm), |
| --- | --- |

—

12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm arba 356 mm pločio (leidžiamoji nuokrypa ± 0,3 mm),

| — | kurių leidžiamoji išgauba ne didesnė kaip 0,4 mm/750 mm, |
| --- | --- |

—

kurių leidžiamoji išgauba ne didesnė kaip 0,4 mm/750 mm,

| — | kurių plokštumo matas vienetais I yra ± 4, |
| --- | --- |

—

kurių plokštumo matas vienetais I yra ± 4,

| — | kurių tempiamasis stipris didesnis kaip 365 MPa (standartą 5182-H19 atitinkančio lydinio) arba 320 MPa (standartą 5052-H19 atitinkančio lydinio) ir |
| --- | --- |

—

kurių tempiamasis stipris didesnis kaip 365 MPa (standartą 5182-H19 atitinkančio lydinio) arba 320 MPa (standartą 5052-H19 atitinkančio lydinio) ir

| — | kurių pailgėjimas A50 yra didesnis kaip 3 % (standartą 5182-H19 atitinkančio lydinio) arba 2,5 % (standartą 5052-H19 atitinkančio lydinio), |
| --- | --- |

—

kurių pailgėjimas A50 yra didesnis kaip 3 % (standartą 5182-H19 atitinkančio lydinio) arba 2,5 % (standartą 5052-H19 atitinkančio lydinio),

skirtos žaliuzių juostoms gaminti (1)

1 1–12 31

600 tonų

0 %

09.2722

8104 11 00

Neapdorotas magnis, kurio sudėtyje esantis magnis sudaro ne mažiau kaip 99,8 % masės

1 1–12 31

120 000 tonų

0 %

09.2840

ex 8104 30 00

20

Magnio milteliai, kurių:

| — | grynumas ne mažesnis kaip 98 %, bet ne didesnis kaip 99,5 % masės ir |
| --- | --- |

—

grynumas ne mažesnis kaip 98 %, bet ne didesnis kaip 99,5 % masės ir

| — | dalelių dydis ne mažesnis kaip 0,2 mm, bet ne didesnis kaip 0,8 mm |
| --- | --- |

—

dalelių dydis ne mažesnis kaip 0,2 mm, bet ne didesnis kaip 0,8 mm

1 1–12 31

2 000 tonų

0 %

09.2629

ex 8302 49 00

91

Teleskopinės rankenos iš aliuminio, naudojamos kelioniniam bagažui gaminti (1)

1 1–12 31

1 500 000 vienetų

0 %

09.2720

ex 8413 91 00

50

Dviejų cilindrų didžiaslėgių siurblių galvos iš kaltinio plieno,

| — | turinčios ne mažesnio kaip 10 mm, bet ne didesnio kaip 36,8 mm skersmens jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais, |
| --- | --- |

—

turinčios ne mažesnio kaip 10 mm, bet ne didesnio kaip 36,8 mm skersmens jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais,

| — | su gręžtiniais kuro kanalais, kurių skersmuo ne mažesnis kaip 3,5 mm, bet ne didesnis kaip 10 mm, |
| --- | --- |

—

su gręžtiniais kuro kanalais, kurių skersmuo ne mažesnis kaip 3,5 mm, bet ne didesnis kaip 10 mm,

naudojamos dyzelino įpurškimo sistemose

1 1–12 31

65 000 vienetų

0 %

09.2569

ex 8414 90 00

80

Turbokompresoriaus sparnuotės korpusas iš aliuminio lydinio arba ketaus:

| — | kurio atsparumas kaitrai ne didesnis kaip 400 °C, |
| --- | --- |

—

kurio atsparumas kaitrai ne didesnis kaip 400 °C,

| — | kurio ertmė, skirta kompresoriaus sparnuotei įtaisyti, ne mažesnė kaip 30 mm, bet ne didesnė kaip 300 mm, |
| --- | --- |

—

kurio ertmė, skirta kompresoriaus sparnuotei įtaisyti, ne mažesnė kaip 30 mm, bet ne didesnė kaip 300 mm,

skirtas naudoti automobilių pramonėje (1)

1 1–12 31

4 000 000 vienetų

0 %

09.2570

ex 8482 91 90

10

Logaritminio profilio ritinėliai, kurių skersmuo ne mažesnis kaip 25 mm, bet ne didesnis kaip 70 mm, arba rutuliukai, kurių skersmuo ne mažesnis kaip 30 mm, bet ne didesnis kaip 100 mm,

| — | pagaminti iš 100Cr6 plieno arba 100CrMnSi6-4 plieno (ISO 3290), |
| --- | --- |

—

pagaminti iš 100Cr6 plieno arba 100CrMnSi6-4 plieno (ISO 3290),

| — | ne didesnio nei 0,5 mm nuokrypio, nustatyto taikant FBH metodą, |
| --- | --- |

—

ne didesnio nei 0,5 mm nuokrypio, nustatyto taikant FBH metodą,

skirti naudoti vėjo jėgainių pramonėje (1)

1 1–12 31

600 000 vienetų

0 %

09.2738

ex 8482 99 00

30

Žalvarinės guolių apkabos, kurioms būdingos šios charakteristikos:

| — | pagamintos tolydžiojo arba išcentrinio liejimo būdu, |
| --- | --- |

—

pagamintos tolydžiojo arba išcentrinio liejimo būdu,

| — | ištekintos, |
| --- | --- |

—

ištekintos,

| — | kurių sudėtyje esantis cinkas sudaro ne mažiau kaip 35 %, bet ne daugiau kaip 38 % masės, |
| --- | --- |

—

kurių sudėtyje esantis cinkas sudaro ne mažiau kaip 35 %, bet ne daugiau kaip 38 % masės,

| — | kurių sudėtyje esantis švinas sudaro ne mažiau kaip 0,75 %, bet ne daugiau kaip 1,25 % masės, |
| --- | --- |

—

kurių sudėtyje esantis švinas sudaro ne mažiau kaip 0,75 %, bet ne daugiau kaip 1,25 % masės,

| — | kurių sudėtyje esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 1,0 %, bet ne daugiau kaip 1,4 % masės, |
| --- | --- |

—

kurių sudėtyje esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 1,0 %, bet ne daugiau kaip 1,4 % masės,

| — | kurių tempiamasis stipris yra ne mažesnis kaip 415 Pa, |
| --- | --- |

—

kurių tempiamasis stipris yra ne mažesnis kaip 415 Pa,

naudojamos rutuliniams guoliams gaminti

1 1–12 31

50 000 vienetų

0 %

09.2857

ex 8482 99 00

50

Iš plieno pagaminti vidiniai ir išoriniai nešlifuoti žiedai su vidine riedėjimo vagele (-ėmis) (išorinis žiedas) ir išorine riedėjimo vagele (-ėmis) (vidinis žiedas), kurių išorinis skersmuo:

| — | vidinio žiedo – ne mažesnis kaip 14 mm, bet ne didesnis kaip 77 mm, o |
| --- | --- |

—

vidinio žiedo – ne mažesnis kaip 14 mm, bet ne didesnis kaip 77 mm, o

| — | išorinio žiedo – ne mažesnis kaip 26 mm, bet ne didesnis kaip 101 mm |
| --- | --- |

—

išorinio žiedo – ne mažesnis kaip 26 mm, bet ne didesnis kaip 101 mm

naudojami guoliams gaminti (1)

1 1–6 30

12 000 000 kg

0 %

09.2924

ex 8501 31 00

80

Elektroninis vykdiklis:

| — | kurį sudaro nuolatinės srovės variklis, kurio galia mažesnė kaip 600 W, |
| --- | --- |

—

kurį sudaro nuolatinės srovės variklis, kurio galia mažesnė kaip 600 W,

| — | skirtas 12–48 V maitinimo įtampai, |
| --- | --- |

—

skirtas 12–48 V maitinimo įtampai,

| — | su variklio jungtimi (jungiamąja jungtimi), |
| --- | --- |

—

su variklio jungtimi (jungiamąja jungtimi),

| — | su bekontakčiu padėties jutikliu, |
| --- | --- |

—

su bekontakčiu padėties jutikliu,

| — | sumontuotas stačiakampiame korpuse, kurio plotis mažesnis kaip 100 mm, o ilgis mažesnis kaip 150 mm, su reduktoriumi ir svirtimi, prijungtais prie variklio pavaros veleno, arba |
| --- | --- |

—

sumontuotas stačiakampiame korpuse, kurio plotis mažesnis kaip 100 mm, o ilgis mažesnis kaip 150 mm, su reduktoriumi ir svirtimi, prijungtais prie variklio pavaros veleno, arba

| — | sumontuotas cilindriniame korpuse, kurio ilgis mažesnis kaip 150 mm, o skersmuo mažesnis kaip 100 mm, su variklio rotoriuje įsriegtais sriegiais integruoto valdymo strypo linijiniam judėjimui užtikrinti |
| --- | --- |

—

sumontuotas cilindriniame korpuse, kurio ilgis mažesnis kaip 150 mm, o skersmuo mažesnis kaip 100 mm, su variklio rotoriuje įsriegtais sriegiais integruoto valdymo strypo linijiniam judėjimui užtikrinti

1 1–12 31

650 000 vienetų

0 %

09.2763

ex 8501 40 20

ex 8501 40 80

65

60

Elektrinis vienfazis nuolatinės srovės variklis, su perjungikliu arba be jo, kurio:

| — | vardinė atiduodamoji galia ne mažesnė kaip 180 W, |
| --- | --- |

—

vardinė atiduodamoji galia ne mažesnė kaip 180 W,

| — | įėjimo galia ne mažesnė kaip 150 W, bet ne didesnė kaip 2 700  W, |
| --- | --- |

—

įėjimo galia ne mažesnė kaip 150 W, bet ne didesnė kaip 2 700  W,

| — | išorinis skersmuo didesnis kaip 120 mm (± 0,2 mm), bet ne didesnis kaip 135 mm (± 0,2 mm), |
| --- | --- |

—

išorinis skersmuo didesnis kaip 120 mm (± 0,2 mm), bet ne didesnis kaip 135 mm (± 0,2 mm),

| — | vardinis greitis didesnis kaip 10 000 sūkių per minutę, bet ne didesnis kaip 50 000  sūkių per minutę, |
| --- | --- |

—

vardinis greitis didesnis kaip 10 000 sūkių per minutę, bet ne didesnis kaip 50 000  sūkių per minutę,

| — | su oro įtraukimo ventiliatoriumi arba be jo, |
| --- | --- |

—

su oro įtraukimo ventiliatoriumi arba be jo,

| — | su mechaniniu įtaisu (krumpliaračiu, sraigtais, pavaros jungtimi ir kt.) ant veleno arba be jo, |
| --- | --- |

—

su mechaniniu įtaisu (krumpliaračiu, sraigtais, pavaros jungtimi ir kt.) ant veleno arba be jo,

naudojamas buitiniams prietaisams gaminti (1)

1 1–12 31

2 000 000 vienetų

0 %

09.2672

ex 8529 90 92

ex 9405 42 31

75

70

Spausdintinė plokštė su šviesos diodais (LED):

| — | su prizmėmis / lęšiais arba be jų ir |
| --- | --- |

—

su prizmėmis / lęšiais arba be jų ir

| — | su jungtimi (-is) arba be jų, |
| --- | --- |

—

su jungtimi (-is) arba be jų,

naudojama 8528 pozicijai priskiriamų prekių vidinio apšvietimo įtaisams gaminti (1)

1 1–12 31

115 000 000 vienetų

0 %

09.2574

ex 8537 10 91

73

Daugiafunkcis įtaisas (prietaisų blokas):

| — | lenktu TFT LCD ekranu (spindulys – 750 mm) su jutikliniais paviršiais, |
| --- | --- |

—

lenktu TFT LCD ekranu (spindulys – 750 mm) su jutikliniais paviršiais,

| — | su mikroprocesoriais ir atmintinės lustais, |
| --- | --- |

—

su mikroprocesoriais ir atmintinės lustais,

| — | su garso moduliu ir garsiakalbiu, |
| --- | --- |

—

su garso moduliu ir garsiakalbiu,

| — | su CAN (vietinio tinklo valdiklio), 3 x LIN (vietinio jungiamojo tinklo) magistralės, LVDS (žemosios įtampos skirtuminių signalų) ir eterneto jungtimis, |
| --- | --- |

—

su CAN (vietinio tinklo valdiklio), 3 x LIN (vietinio jungiamojo tinklo) magistralės, LVDS (žemosios įtampos skirtuminių signalų) ir eterneto jungtimis,

| — | įvairioms funkcijoms (pvz., važiuoklės, apšvietimo) valdyti, |
| --- | --- |

—

įvairioms funkcijoms (pvz., važiuoklės, apšvietimo) valdyti,

| — | konkrečią situaciją apibūdinantiems transporto priemonės ir navigacijos duomenims (pvz., greičio, odometro, traukos baterijos įkrovos lygio) rodyti, |
| --- | --- |

—

konkrečią situaciją apibūdinantiems transporto priemonės ir navigacijos duomenims (pvz., greičio, odometro, traukos baterijos įkrovos lygio) rodyti,

skirtas SS 8703 80 subpozicijai priskiriamiems tik elektros varikliu varomiems lengviesiems automobiliams gaminti (1)

1 1–12 31

66 900 vienetų

0 %

09.2910

ex 8708 99 97

75

Atraminė gembė iš aliuminio lydinio, su montavimo skylėmis, su tvirtinimo veržlėmis arba be jų, skirta pavarų dėžei netiesiogiai jungti prie automobilio kėbulo ir naudojama 87 skirsniui priskiriamoms prekėms gaminti (1)

1 1–12 31

200 000 vienetų

0 %

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

75

Dviračio rėmai, pagaminti iš anglies pluošto ir dirbtinės dervos, naudojami dviračių (įskaitant elektrinius dviračius) gamybai (1)

1 1–12 31

600 000 vienetų

0 %

09.2564

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

25

35

77

Rėmas iš aliuminio arba aliuminio ir anglies pluošto ir dirbtinės dervos, naudojamas dviračiams (įskaitant elektrinius dviračius) gaminti (1)

1 1–12 31

9 600 000 vienetų

0 %

09.2579

ex 9029 20 31

ex 9029 90 00

40

40

Blokinis prietaisų skydelis su

| — | žingsniniais varikliais, |
| --- | --- |

—

žingsniniais varikliais,

| — | analoginėmis rodyklėmis ir ciferblatais |
| --- | --- |

—

analoginėmis rodyklėmis ir ciferblatais

| — | arba be mikroprocesoriaus valdymo plokštės, |
| --- | --- |

—

arba be mikroprocesoriaus valdymo plokštės,

| — | arba be LED indikatorių ar LCD ekrano, |
| --- | --- |

—

arba be LED indikatorių ar LCD ekrano,

| — | rodantis bent: |
| --- | --- |

—

rodantis bent:

| — | greitį, |
| --- | --- |

—

greitį,

| — | variklio sūkių skaičių, |
| --- | --- |

—

variklio sūkių skaičių,

| — | variklio temperatūrą, |
| --- | --- |

—

variklio temperatūrą,

| — | degalų kiekį, |
| --- | --- |

—

degalų kiekį,

| — | palaikantis ryšį pagal duomenų perdavimo tinklo (CAN) magistralės ir (arba) K-LINE protokolus, |
| --- | --- |

—

palaikantis ryšį pagal duomenų perdavimo tinklo (CAN) magistralės ir (arba) K-LINE protokolus,

skirtas 87 skirsniui priskiriamoms prekėms gaminti (1)

1 1–12 31

160 000 vienetų

0 %

---

(1)  Sustabdant muitų taikymą taikoma galutinio vartojimo muitinės priežiūra pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 254 straipsnį.

1

(2)  Tačiau muitų tarifų taikymas nesustabdomas, jei perdirbimą vykdo mažmeninės prekybos arba viešojo maitinimo įmonės.“

2

---

| 2022 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/126 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/126

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2022/2564

2022 m. rugpjūčio 16 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2064, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 nustatant tam tikrai demersinei žvejybai Adrijos jūroje ir pietrytinėje Viduržemio jūros dalyje taikomą įpareigojimo iškrauti laimikį de minimis išimtį

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (1), ypač į jo 15 straipsnio 7 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2017/86 (2) nustatytas tam tikrai demersinei žvejybai Viduržemio jūroje skirtas žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas, taikytas nuo 2017 m. sausio 1 d. iki 2019 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2017/86 (2) nustatytas tam tikrai demersinei žvejybai Viduržemio jūroje skirtas žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas, taikytas nuo 2017 m. sausio 1 d. iki 2019 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | siekiant išvengti neproporcingų nepageidaujamo laimikio tvarkymo išlaidų, Deleguotuoju reglamentu (ES) 2017/86 nustatyta demersinėms rūšims taikyta de minimis išimtis. To deleguotojo reglamento galiojimas baigėsi 2021 m. gruodžio 31 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2021/2064 nustatyta nauja de minimis išimtis (3). Ta išimtis demersinėms rūšims nustatyta iki 2023 m. gruodžio 31 d., o smulkiųjų pelaginių žuvų priegaudai, sužvejotai vykdant demersinę žvejybą, – tik iki 2022 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(2)

siekiant išvengti neproporcingų nepageidaujamo laimikio tvarkymo išlaidų, Deleguotuoju reglamentu (ES) 2017/86 nustatyta demersinėms rūšims taikyta de minimis išimtis. To deleguotojo reglamento galiojimas baigėsi 2021 m. gruodžio 31 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2021/2064 nustatyta nauja de minimis išimtis (3). Ta išimtis demersinėms rūšims nustatyta iki 2023 m. gruodžio 31 d., o smulkiųjų pelaginių žuvų priegaudai, sužvejotai vykdant demersinę žvejybą, – tik iki 2022 m. gruodžio 31 d.;

| (3) | Kroatija, Italija ir Slovėnija (aukšto lygio grupė „Adriatica“) ir Graikija, Italija, Kipras ir Malta (aukšto lygio grupė „Sudestmed“) turi tiesioginių žvejybos valdymo atitinkamai Adrijos jūroje ir pietrytinėje Viduržemio jūros dalyje interesų. 2022 m. gegužės 1 d. ir 2022 m. birželio 6 d. aukšto lygio grupės „Adriatica“ ir „Sudestmed“ paprašė pratęsti Deleguotajame reglamente (ES) 2021/2064 nustatytos de minimis išimties taikymą smulkiųjų pelaginių žuvų priegaudai, sužvejotai vykdant demersinę žvejybą. Abi grupės taip pat pateikė mokslinius įrodymus savo prašymui pagrįsti; |
| --- | --- |

(3)

Kroatija, Italija ir Slovėnija (aukšto lygio grupė „Adriatica“) ir Graikija, Italija, Kipras ir Malta (aukšto lygio grupė „Sudestmed“) turi tiesioginių žvejybos valdymo atitinkamai Adrijos jūroje ir pietrytinėje Viduržemio jūros dalyje interesų. 2022 m. gegužės 1 d. ir 2022 m. birželio 6 d. aukšto lygio grupės „Adriatica“ ir „Sudestmed“ paprašė pratęsti Deleguotajame reglamente (ES) 2021/2064 nustatytos de minimis išimties taikymą smulkiųjų pelaginių žuvų priegaudai, sužvejotai vykdant demersinę žvejybą. Abi grupės taip pat pateikė mokslinius įrodymus savo prašymui pagrįsti;

| (4) | mokslinius įrodymus 2022 m. gegužės 16–20 d. įvertino Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) (4); |
| --- | --- |

(4)

mokslinius įrodymus 2022 m. gegužės 16–20 d. įvertino Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) (4);

| (5) | 2022 m. liepos 8 d. aukšto lygio grupės „Adriatica“ ir „Sudestmed“ pateikė atnaujintą bendrą rekomendaciją dėl įpareigojimo iškrauti laimikį de minimis išimties taikymo pratęsimo vieniems metams; |
| --- | --- |

(5)

2022 m. liepos 8 d. aukšto lygio grupės „Adriatica“ ir „Sudestmed“ pateikė atnaujintą bendrą rekomendaciją dėl įpareigojimo iškrauti laimikį de minimis išimties taikymo pratęsimo vieniems metams;

| (6) | Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Adrijos jūroje ir pietrytinėje Viduržemio jūros dalyje gyvenančių smulkiųjų pelaginių rūšių žuvys sužvejojamos vienu metu ir labai įvairiais kiekiais, todėl sunku taikyti vienam ištekliui skirtą metodą. Be to, tų rūšių žuvis sužvejoja nedideli žvejybos laivai, kurie jas iškrauna daugelyje skirtingų visoje pakrantėje išsidėsčiusių iškrovimo punktų. Tai lemia neproporcingas nepageidaujamo laimikio tvarkymo išlaidas; |
| --- | --- |

(6)

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Adrijos jūroje ir pietrytinėje Viduržemio jūros dalyje gyvenančių smulkiųjų pelaginių rūšių žuvys sužvejojamos vienu metu ir labai įvairiais kiekiais, todėl sunku taikyti vienam ištekliui skirtą metodą. Be to, tų rūšių žuvis sužvejoja nedideli žvejybos laivai, kurie jas iškrauna daugelyje skirtingų visoje pakrantėje išsidėsčiusių iškrovimo punktų. Tai lemia neproporcingas nepageidaujamo laimikio tvarkymo išlaidas;

| (7) | ŽMTEK pripažino, kad apskritai sumažinus žvejybos dugniniais tralais pastangas ir nustačius ribojamos žvejybos rajonus, kuriuose būtų taikomi nuolatiniai demersinės žvejybos draudimai, smulkiųjų pelaginių žuvų priegauda greičiausiai sumažėtų; |
| --- | --- |

(7)

ŽMTEK pripažino, kad apskritai sumažinus žvejybos dugniniais tralais pastangas ir nustačius ribojamos žvejybos rajonus, kuriuose būtų taikomi nuolatiniai demersinės žvejybos draudimai, smulkiųjų pelaginių žuvų priegauda greičiausiai sumažėtų;

| (8) | ŽMTEK taip pat pažymėjo, kad nors moksliniuose įrodymuose nurodytas bendras de minimis principas taikomas plačiai rūšių, kurių žuvų išmetimo į jūrą rodikliai labai įvairūs, grupei, toks platus taikymas, atsižvelgiant į žvejybos Adrijos jūroje ir pietrytinėje Viduržemio jūros dalyje sudėtingumą, yra pagrįstas; |
| --- | --- |

(8)

ŽMTEK taip pat pažymėjo, kad nors moksliniuose įrodymuose nurodytas bendras de minimis principas taikomas plačiai rūšių, kurių žuvų išmetimo į jūrą rodikliai labai įvairūs, grupei, toks platus taikymas, atsižvelgiant į žvejybos Adrijos jūroje ir pietrytinėje Viduržemio jūros dalyje sudėtingumą, yra pagrįstas;

| (9) | be to, ŽMTEK nuomone, nustačius individualias de minimis išimtis atskiroms rūšims reikėtų taikyti daug atskirų išimčių, kurias būtų sunku kontroliuoti; |
| --- | --- |

(9)

be to, ŽMTEK nuomone, nustačius individualias de minimis išimtis atskiroms rūšims reikėtų taikyti daug atskirų išimčių, kurias būtų sunku kontroliuoti;

| (10) | aukšto lygio grupė „Adriatica“ pateikė atnaujintų mokslinių įrodymų dėl neproporcingų nepageidaujamo laimikio tvarkymo išlaidų. ŽMTEK atkreipė dėmesį į pateiktus išlaidų padidėjimo įverčius, tačiau pabrėžė, kad sunku nuspręsti, kokio masto išlaidos tampa neproporcingos. ŽMTEK taip pat pripažino, kad dėl pastaruoju metu padidėjusių kuro išlaidų bendra padėtis pablogėjo. ŽMTEK taip pat atkreipė dėmesį į naujus selektyvumo didinimo projekto rezultatus ir į tai, kad, siekiant rasti pusiausvyrą tarp selektyvumo didinimo ir ekonominių nuostolių mažinimo, reikia atlikti tolesnius su šiais selektyvumo didinimo įtaisais susijusius tyrimus. Galiausiai ŽMTEK nurodė, kad sumažinti nepageidaujamo laimikio kiekį pirmiausia turėtų būti siekiama naudojant selektyviosios žvejybos įrankius arba nustatant saugomas jūrų teritorijas; |
| --- | --- |

(10)

aukšto lygio grupė „Adriatica“ pateikė atnaujintų mokslinių įrodymų dėl neproporcingų nepageidaujamo laimikio tvarkymo išlaidų. ŽMTEK atkreipė dėmesį į pateiktus išlaidų padidėjimo įverčius, tačiau pabrėžė, kad sunku nuspręsti, kokio masto išlaidos tampa neproporcingos. ŽMTEK taip pat pripažino, kad dėl pastaruoju metu padidėjusių kuro išlaidų bendra padėtis pablogėjo. ŽMTEK taip pat atkreipė dėmesį į naujus selektyvumo didinimo projekto rezultatus ir į tai, kad, siekiant rasti pusiausvyrą tarp selektyvumo didinimo ir ekonominių nuostolių mažinimo, reikia atlikti tolesnius su šiais selektyvumo didinimo įtaisais susijusius tyrimus. Galiausiai ŽMTEK nurodė, kad sumažinti nepageidaujamo laimikio kiekį pirmiausia turėtų būti siekiama naudojant selektyviosios žvejybos įrankius arba nustatant saugomas jūrų teritorijas;

| (11) | Komisija palankiai vertina aukšto lygio grupės „Adriatica“ įsipareigojimą imtis tolesnių su selektyvumu ir žvejybos tam tikrose teritorijose apribojimais susijusių veiksmų, nes tai yra prioritetas siekiant sumažinti nepageidaujamą laimikį. Todėl Komisija mano, kad pažanga selektyvumo srityje ir neproporcingomis išlaidomis pateisinamas siūlymas išimties taikymą pratęsti vieniems metams, nustatant siūlomus procentinius dydžius; |
| --- | --- |

(11)

Komisija palankiai vertina aukšto lygio grupės „Adriatica“ įsipareigojimą imtis tolesnių su selektyvumu ir žvejybos tam tikrose teritorijose apribojimais susijusių veiksmų, nes tai yra prioritetas siekiant sumažinti nepageidaujamą laimikį. Todėl Komisija mano, kad pažanga selektyvumo srityje ir neproporcingomis išlaidomis pateisinamas siūlymas išimties taikymą pratęsti vieniems metams, nustatant siūlomus procentinius dydžius;

| (12) | aukšto lygio grupės „Adriatica“ pateiktuose atnaujintuose moksliniuose įrodymuose pateiktas pasiūlymas pratęsti de minimis išimties taikymą europiniams ančiuviams (Engraulis encrasicolus), europinėms sardinėms (Sardina pilchardus), atlantinėms skumbrėms (Scomber spp.) ir paprastosioms stauridėms (Trachurus spp.) – 2023 m. ją taikyti ne daugiau kaip 5 % bendros metinės laivų, naudojančių demersinius tralus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), sužvejotos tų rūšių žuvų priegaudos; |
| --- | --- |

(12)

aukšto lygio grupės „Adriatica“ pateiktuose atnaujintuose moksliniuose įrodymuose pateiktas pasiūlymas pratęsti de minimis išimties taikymą europiniams ančiuviams (Engraulis encrasicolus), europinėms sardinėms (Sardina pilchardus), atlantinėms skumbrėms (Scomber spp.) ir paprastosioms stauridėms (Trachurus spp.) – 2023 m. ją taikyti ne daugiau kaip 5 % bendros metinės laivų, naudojančių demersinius tralus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), sužvejotos tų rūšių žuvų priegaudos;

| (13) | ŽMTEK pažymėjo, kad nors vykdant šią žvejybą žuvų išmetimo į jūrą rodiklis yra didelis, šiuo metu tebevykdomi selektyvumo didinimo projektai; |
| --- | --- |

(13)

ŽMTEK pažymėjo, kad nors vykdant šią žvejybą žuvų išmetimo į jūrą rodiklis yra didelis, šiuo metu tebevykdomi selektyvumo didinimo projektai;

| (14) | Komisija mano, jog pateiktų įrodymų pakanka, kad išimties taikymas būtų pratęstas vieniems metams, nustatant siūlomus procentinius dydžius. Aukšto lygio grupė „Adriatica“, remdamasi vykdomais projektais, turėtų pateikti papildomų duomenų; |
| --- | --- |

(14)

Komisija mano, jog pateiktų įrodymų pakanka, kad išimties taikymas būtų pratęstas vieniems metams, nustatant siūlomus procentinius dydžius. Aukšto lygio grupė „Adriatica“, remdamasi vykdomais projektais, turėtų pateikti papildomų duomenų;

| (15) | aukšto lygio grupė „Sudestmed“ pateikė atnaujintų mokslinių įrodymų dėl neproporcingų nepageidaujamo laimikio tvarkymo išlaidų. ŽMTEK atkreipė dėmesį į pateiktus išlaidų padidėjimo įverčius, tačiau pabrėžė, kad sunku nuspręsti, kokio dydžio išlaidos yra neproporcingos. ŽMTEK taip pat pripažino, kad dėl pastaruoju metu padidėjusių kuro išlaidų bendra padėtis pablogėjo. ŽMTEK atkreipė dėmesį į vykdomus tyrimus; jie turi būti užbaigti 2023 m. Be to, ŽMTEK nurodė, kad sumažinti nepageidaujamo laimikio kiekį pirmiausia turėtų būti siekiama naudojant selektyviosios žvejybos įrankius arba nustatant saugomas jūrų teritorijas; |
| --- | --- |

(15)

aukšto lygio grupė „Sudestmed“ pateikė atnaujintų mokslinių įrodymų dėl neproporcingų nepageidaujamo laimikio tvarkymo išlaidų. ŽMTEK atkreipė dėmesį į pateiktus išlaidų padidėjimo įverčius, tačiau pabrėžė, kad sunku nuspręsti, kokio dydžio išlaidos yra neproporcingos. ŽMTEK taip pat pripažino, kad dėl pastaruoju metu padidėjusių kuro išlaidų bendra padėtis pablogėjo. ŽMTEK atkreipė dėmesį į vykdomus tyrimus; jie turi būti užbaigti 2023 m. Be to, ŽMTEK nurodė, kad sumažinti nepageidaujamo laimikio kiekį pirmiausia turėtų būti siekiama naudojant selektyviosios žvejybos įrankius arba nustatant saugomas jūrų teritorijas;

| (16) | Komisija palankiai vertina aukšto lygio grupės „Sudestmed“ įsipareigojimą imtis tolesnių su selektyvumu ir žvejybos tam tikrose teritorijose apribojimais susijusių veiksmų, nes tai yra prioritetas siekiant sumažinti nepageidaujamą laimikį. Todėl Komisija mano, kad pažanga selektyvumo srityje ir neproporcingomis išlaidomis pateisinamas siūlymas išimties taikymą pratęsti vieniems metams, nustatant siūlomus procentinius dydžius; |
| --- | --- |

(16)

Komisija palankiai vertina aukšto lygio grupės „Sudestmed“ įsipareigojimą imtis tolesnių su selektyvumu ir žvejybos tam tikrose teritorijose apribojimais susijusių veiksmų, nes tai yra prioritetas siekiant sumažinti nepageidaujamą laimikį. Todėl Komisija mano, kad pažanga selektyvumo srityje ir neproporcingomis išlaidomis pateisinamas siūlymas išimties taikymą pratęsti vieniems metams, nustatant siūlomus procentinius dydžius;

| (17) | aukšto lygio grupės „Sudestmed“ pateiktuose atnaujintuose moksliniuose įrodymuose išdėstytas siūlymas pratęsti de minimis išimties taikymą europiniams ančiuviams (Engraulis encrasicolus), europinėms sardinėms (Sardina pilchardus), atlantinėms skumbrėms (Scomber spp.) ir paprastosioms stauridėms (Trachurus spp.) – 2023 m. ją taikyti ne daugiau kaip 5 % bendros metinės laivų, naudojančių demersinius tralus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), sužvejotos tų rūšių žuvų priegaudos; |
| --- | --- |

(17)

aukšto lygio grupės „Sudestmed“ pateiktuose atnaujintuose moksliniuose įrodymuose išdėstytas siūlymas pratęsti de minimis išimties taikymą europiniams ančiuviams (Engraulis encrasicolus), europinėms sardinėms (Sardina pilchardus), atlantinėms skumbrėms (Scomber spp.) ir paprastosioms stauridėms (Trachurus spp.) – 2023 m. ją taikyti ne daugiau kaip 5 % bendros metinės laivų, naudojančių demersinius tralus (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX), sužvejotos tų rūšių žuvų priegaudos;

| (18) | ŽMTEK pažymėjo, kad nors vykdant šią žvejybą žuvų išmetimo į jūrą rodiklis yra didelis, sužvejojamo laimikio kiekis – nedidelis ir šiuo metu vykdomi selektyvumo didinimo projektai, padėsiantys sumažinti žuvų išmetimo į jūrą rodiklį; |
| --- | --- |

(18)

ŽMTEK pažymėjo, kad nors vykdant šią žvejybą žuvų išmetimo į jūrą rodiklis yra didelis, sužvejojamo laimikio kiekis – nedidelis ir šiuo metu vykdomi selektyvumo didinimo projektai, padėsiantys sumažinti žuvų išmetimo į jūrą rodiklį;

| (19) | Komisija mano, kad pateiktų įrodymų dėl neproporcingų išlaidų pakanka, kad išimties taikymas būtų pratęstas vieniems metams, nustatant siūlomus procentinius dydžius. Aukšto lygio grupė „Sudestmed“, remdamasi šiuo metu atliekamais tyrimais, turėtų pateikti papildomų duomenų; |
| --- | --- |

(19)

Komisija mano, kad pateiktų įrodymų dėl neproporcingų išlaidų pakanka, kad išimties taikymas būtų pratęstas vieniems metams, nustatant siūlomus procentinius dydžius. Aukšto lygio grupė „Sudestmed“, remdamasi šiuo metu atliekamais tyrimais, turėtų pateikti papildomų duomenų;

| (20) | pateikdamos atnaujintus mokslinius įrodymus, valstybės narės pakartotinai įsipareigojo remiantis dabartinių mokslinių tyrimų programų rezultatais didinti žvejybos įrankių selektyvumą, kad būtų sumažintas ir apribotas nepageidaujamas laimikis, visų pirma laimikis, kurį sudaro mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiantys individai; |
| --- | --- |

(20)

pateikdamos atnaujintus mokslinius įrodymus, valstybės narės pakartotinai įsipareigojo remiantis dabartinių mokslinių tyrimų programų rezultatais didinti žvejybos įrankių selektyvumą, kad būtų sumažintas ir apribotas nepageidaujamas laimikis, visų pirma laimikis, kurį sudaro mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiantys individai;

| (21) | prašomos nustatyti priemonės atitinka Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 4 dalies c punktą. Todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2064 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(21)

prašomos nustatyti priemonės atitinka Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 4 dalies c punktą. Todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2064 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (22) | šiame reglamente nustatytos priemonės daro tiesioginį poveikį Sąjungos laivų žvejybos sezono planavimui ir susijusiai ekonominei veiklai, todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas. Tačiau siekiant teisinio tikrumo šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo vėlesnės datos, |
| --- | --- |

(22)

šiame reglamente nustatytos priemonės daro tiesioginį poveikį Sąjungos laivų žvejybos sezono planavimui ir susijusiai ekonominei veiklai, todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas. Tačiau siekiant teisinio tikrumo šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo vėlesnės datos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

De minimis
  išimtis

Deleguotojo reglamento (ES) 2021/2064 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:


  i) | a punkto viii papunktis pakeičiamas taip:


  „viii) | europinių ančiuvių (Engraulis encrasicolus), europinių sardinių (Sardina pilchardus), atlantinių skumbrių (Scomber spp.) ir paprastųjų stauridžių (Trachurus spp.) – 2022 ir 2023 m. ne daugiau kaip 5 % bendros metinės laivų, naudojančių demersinius tralus, sužvejotos tų rūšių žuvų priegaudos.“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

a punkto viii papunktis pakeičiamas taip:

„viii)

europinių ančiuvių (Engraulis encrasicolus), europinių sardinių (Sardina pilchardus), atlantinių skumbrių (Scomber spp.) ir paprastųjų stauridžių (Trachurus spp.) – 2022 ir 2023 m. ne daugiau kaip 5 % bendros metinės laivų, naudojančių demersinius tralus, sužvejotos tų rūšių žuvų priegaudos.“;

Engraulis encrasicolus

Sardina pilchardus

Scomber

Trachurus

| ii) | B punkto vii papunktis pakeičiamas taip:


  „vii) | europinių ančiuvių (Engraulis encrasicolus), europinių sardinių (Sardina pilchardus), atlantinių skumbrių (Scomber spp.) ir paprastųjų stauridžių (Trachurus spp.) – 2022 ir 2023 m. ne daugiau kaip 5 % bendros metinės laivų, naudojančių demersinius tralus, sužvejotos tų rūšių žuvų priegaudos.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

B punkto vii papunktis pakeičiamas taip:

„vii)

europinių ančiuvių (Engraulis encrasicolus), europinių sardinių (Sardina pilchardus), atlantinių skumbrių (Scomber spp.) ir paprastųjų stauridžių (Trachurus spp.) – 2022 ir 2023 m. ne daugiau kaip 5 % bendros metinės laivų, naudojančių demersinius tralus, sužvejotos tų rūšių žuvų priegaudos.“;

Engraulis encrasicolus

Sardina pilchardus

Scomber

Trachurus

| 2) | 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Tiesioginių žvejybos valdymo Adrijos jūroje ir pietrytinėje Viduržemio jūros dalyje interesų turinčios valstybės narės iki 2022 ir 2023 m. gegužės 1 d. Komisijai pateikia šiuo metu vykdomais projektais ir atliekamais tyrimais pagrįstus papildomus duomenis ir kitą aktualią mokslinę informaciją, kuriais pagrindžiamas 1 dalies a punkto viii papunktyje ir b punkto vii papunktyje nustatytos išimties taikymas. Tuos duomenis ir informaciją ne vėliau kaip iki 2023 m. liepos mėn. įvertina ŽMTEK.“ |
| --- | --- |

2)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Tiesioginių žvejybos valdymo Adrijos jūroje ir pietrytinėje Viduržemio jūros dalyje interesų turinčios valstybės narės iki 2022 ir 2023 m. gegužės 1 d. Komisijai pateikia šiuo metu vykdomais projektais ir atliekamais tyrimais pagrįstus papildomus duomenis ir kitą aktualią mokslinę informaciją, kuriais pagrindžiamas 1 dalies a punkto viii papunktyje ir b punkto vii papunktyje nustatytos išimties taikymas. Tuos duomenis ir informaciją ne vėliau kaip iki 2023 m. liepos mėn. įvertina ŽMTEK.“

2 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2023 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. rugpjūčio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

1

(2)  
  2016 m. spalio 20 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/86, kuriuo nustatomas tam tikrai priedugnio žvejybai Viduržemio jūroje taikomas žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planas (OL L 14, 2017 1 18, p. 4).

2

(3)  
  2021 m. rugpjūčio 25 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2064, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 nustatant tam tikrai demersinei žvejybai Adrijos jūroje ir pietrytinėje Viduržemio jūros dalyje taikomą įpareigojimo iškrauti laimikį de minimis išimtį (OL L 421, 2021 11 26, p. 9).

3

de minimis

(4)  Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) atliktas bendrų rekomendacijų dėl įpareigojimo iškrauti laimikį ir Techninių priemonių reglamento vertinimas (STECF-22–05).

4

---

| 2022 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/130 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/130

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2022/2565

2022 m. spalio 11 d.

kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/444 papildomas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2021 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/444, kuriuo nustatoma bendradarbiavimo muitinių klausimais programa „Muitinė“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1294/2013 (1), ypač į jo 13 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (ES) 2021/444 II priede yra išvardyti rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant to reglamento 3 straipsnyje nustatytų bendro tikslo ir konkrečių tikslų, ataskaita; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (ES) 2021/444 II priede yra išvardyti rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant to reglamento 3 straipsnyje nustatytų bendro tikslo ir konkrečių tikslų, ataskaita;

| (2) | atlikdama programos „Muitinė 2020“ laikotarpio vidurio vertinimą (2) Komisija nustatė, kad reikia patikslinti ir racionalizuoti Programos stebėsenos ir vertinimo sistemą. Todėl Komisija peržiūrėjo Programos veiklos rezultatams taikomą metodą, kad užtikrintų, kad visi atrinkti rodikliai būtų aktualūs Programos veiklos rezultatų stebėsenai ir vertinimui; |
| --- | --- |

(2)

atlikdama programos „Muitinė 2020“ laikotarpio vidurio vertinimą (2) Komisija nustatė, kad reikia patikslinti ir racionalizuoti Programos stebėsenos ir vertinimo sistemą. Todėl Komisija peržiūrėjo Programos veiklos rezultatams taikomą metodą, kad užtikrintų, kad visi atrinkti rodikliai būtų aktualūs Programos veiklos rezultatų stebėsenai ir vertinimui;

| (3) | Reglamento (ES) 2021/444 II priede išvardyti rodikliai yra tinkami metinei veiklos rezultatų stebėsenai vykdyti, tačiau nėra pakankami, kad būtų galima visapusiškai stebėti ir vertinti Programos veiklą ir jos bendro tikslo ir konkrečių tikslų įgyvendinimo rezultatus. Todėl reikėtų nustatyti papildomus rodiklius, kurie būtų stebėsenos ir vertinimo sistemos dalis. Pagal šiuos papildomus rodiklius turėtų būti vertinami Programos įgyvendinimo produktai, rezultatai ir poveikis; |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (ES) 2021/444 II priede išvardyti rodikliai yra tinkami metinei veiklos rezultatų stebėsenai vykdyti, tačiau nėra pakankami, kad būtų galima visapusiškai stebėti ir vertinti Programos veiklą ir jos bendro tikslo ir konkrečių tikslų įgyvendinimo rezultatus. Todėl reikėtų nustatyti papildomus rodiklius, kurie būtų stebėsenos ir vertinimo sistemos dalis. Pagal šiuos papildomus rodiklius turėtų būti vertinami Programos įgyvendinimo produktai, rezultatai ir poveikis;

| (4) | siekiant užtikrinti, kad Programos stebėsenai ir vertinimui reikalingi duomenys būtų renkami efektyviai, veiksmingai ir laiku, turėtų būti nustatyti proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai, kuriais būtų vengiama ataskaitų dubliavimo ir kuo labiau mažinama administracinė našta; |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti, kad Programos stebėsenai ir vertinimui reikalingi duomenys būtų renkami efektyviai, veiksmingai ir laiku, turėtų būti nustatyti proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai, kuriais būtų vengiama ataskaitų dubliavimo ir kuo labiau mažinama administracinė našta;

| (5) | siekiant užtikrinti derėjimą su ataskaitinio laikotarpio, susijusio su Programos stebėsenos ir vertinimo sistema, pradžia, šis deleguotasis reglamentas turėtų būti taikomas atgaline data nuo 2022 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(5)

siekiant užtikrinti derėjimą su ataskaitinio laikotarpio, susijusio su Programos stebėsenos ir vertinimo sistema, pradžia, šis deleguotasis reglamentas turėtų būti taikomas atgaline data nuo 2022 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Stebėsenos ir vertinimo sistemos rodikliai ir ataskaitų teikimo reikalavimai

1.   Vykdant Programos stebėseną ir ją vertinant pagal Reglamento (ES) 2021/444 13 ir 14 straipsnius, naudojami šie stebėsenos ir vertinimo sistemos dalimi laikomi rodikliai:

| a) | Reglamento (ES) 2021/444 II priede nustatyti rodikliai; |
| --- | --- |

a)

Reglamento (ES) 2021/444 II priede nustatyti rodikliai;

| b) | šio reglamento priede nustatyti rodikliai, kuriuos naudojant vertinami Programos įgyvendinimo produktai, rezultatai ir poveikis. |
| --- | --- |

b)

šio reglamento priede nustatyti rodikliai, kuriuos naudojant vertinami Programos įgyvendinimo produktai, rezultatai ir poveikis.

2.   1 dalyje nurodyti rodikliai vertinami kasmet, išskyrus šio reglamento priedo 1 punkto a papunktyje, b papunktyje, 2 punkte ir 3 punkto a papunktyje nurodytus poveikio rodiklius, kurie vertinami kas dvejus metus ir atliekant tarpinį ir galutinį vertinimus pagal Reglamento (ES) 2021/444 14 straipsnį.

3.   Kai Komisija paprašo, Programos lėšų gavėjai Komisijai pateikia su 1 dalyje nurodytais rodikliais susijusius duomenis ir informaciją, kurie yra svarbūs siekiant prisidėti prie stebėsenos ir vertinimo sistemos.

2 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2022 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. spalio 11 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 87, 2021 3 15, p. 1.

1

(2)  Europos Komisija, Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktoratas,
  „Programos „Muitinė 2020“ laikotarpio vidurio vertinimo galutinė ataskaita“
  , Leidinių biuras, 2019 m., https://data.europa.eu/doi/10.2778/923910

2

„Programos „Muitinė 2020“ laikotarpio vidurio vertinimo galutinė ataskaita“

---

PRIEDAS

Papildomų rodiklių, skirtų Reglamento (ES) 2021/444 13 ir 14 straipsniuose nurodytai programos „Muitinė“ stebėsenos ir vertinimo sistemai, sąrašas

A.   Produkto rodikliai

| 1) | Bendrų Europos elektroninių sistemų (EES) komponentų kūrimas:


  a) | informacinių technologijų (IT) projektų, esančių inicijavimo etape, skaičius; |
| --- | --- | --- |

1)

Bendrų Europos elektroninių sistemų (EES) komponentų kūrimas:

a)

informacinių technologijų (IT) projektų, esančių inicijavimo etape, skaičius;

| b) | IT projektų, esančių vykdymo etape, skaičius; |
| --- | --- |

b)

IT projektų, esančių vykdymo etape, skaičius;

| c) | IT projektų, kurių faktinės išlaidos yra tokios, kokios planuotos, dalis; |
| --- | --- |

c)

IT projektų, kurių faktinės išlaidos yra tokios, kokios planuotos, dalis;

| d) | IT projektų, kurių būsena yra „žalia“ pagal muitinės daugiamečio strateginio plano (DSP–M) reikalavimus, dalis. |
| --- | --- |

d)

IT projektų, kurių būsena yra „žalia“ pagal muitinės daugiamečio strateginio plano (DSP–M) reikalavimus, dalis.

| 2) | Bendrų EES komponentų pateikimas:


  a) | IT projektų, kurie pateikti naudoti, kaip reikalaujama pagal Sąjungos teisę, skaičius; |
| --- | --- | --- |

2)

Bendrų EES komponentų pateikimas:

a)

IT projektų, kurie pateikti naudoti, kaip reikalaujama pagal Sąjungos teisę, skaičius;

| b) | bendrų EES komponentų, pateiktų pagal DSP–M tvarkaraštį, dalis; |
| --- | --- |

b)

bendrų EES komponentų, pateiktų pagal DSP–M tvarkaraštį, dalis;

| c) | bendrų EES komponentų pateikimo tvarkaraščio patikslinimų skaičius. |
| --- | --- |

c)

bendrų EES komponentų pateikimo tvarkaraščio patikslinimų skaičius.

| 3) | EES patikimumas (bendrojo ryšių tinklo pajėgumas). |
| --- | --- |

3)

EES patikimumas (bendrojo ryšių tinklo pajėgumas).

| 4) | IT paramos paslaugų patikimumas:


  a) | laikų išspręstų incidentų dalis; |
| --- | --- | --- |

4)

IT paramos paslaugų patikimumas:

a)

laikų išspręstų incidentų dalis;

| b) | naudotojų pasitenkinimas suteiktomis paramos paslaugomis. |
| --- | --- |

b)

naudotojų pasitenkinimas suteiktomis paramos paslaugomis.

| 5) | Gebėjimų stiprinimo paramos, suteiktos bendradarbiaujant, lygis (bendradarbiavimo veiksmų kokybė). |
| --- | --- |

5)

Gebėjimų stiprinimo paramos, suteiktos bendradarbiaujant, lygis (bendradarbiavimo veiksmų kokybė).

| 6) | Informuotumo apie Programą lygis. |
| --- | --- |

6)

Informuotumo apie Programą lygis.

B.   Rezultatų rodikliai

| 1) | Muitų teisės aktų ir politikos derėjimas ir įgyvendinimas (naujų bendrų ESS komponentų indėlis į darnaus Sąjungos teisės ir politikos įgyvendinimo lengvinimą). |
| --- | --- |

1)

Muitų teisės aktų ir politikos derėjimas ir įgyvendinimas (naujų bendrų ESS komponentų indėlis į darnaus Sąjungos teisės ir politikos įgyvendinimo lengvinimą).

| 2) | Nacionalinių institucijų bendradarbiavimo vykdant veiklą lygis:


  a) | naujų bendrų EES komponentų indėlis į nacionalinių institucijų bendradarbiavimo vykdant veiklą lengvinimą; |
| --- | --- | --- |

2)

Nacionalinių institucijų bendradarbiavimo vykdant veiklą lygis:

a)

naujų bendrų EES komponentų indėlis į nacionalinių institucijų bendradarbiavimo vykdant veiklą lengvinimą;

| b) | aktyvių internetinės bendradarbiavimo platformos naudotojų skaičius; |
| --- | --- |

b)

aktyvių internetinės bendradarbiavimo platformos naudotojų skaičius;

| c) | sąveikų bendradarbiavimo platformoje skaičius; |
| --- | --- |

c)

sąveikų bendradarbiavimo platformoje skaičius;

| d) | naudotojų pasitenkinimas internetine bendradarbiavimo platforma. |
| --- | --- |

d)

naudotojų pasitenkinimas internetine bendradarbiavimo platforma.

| 3) | Supaprastintos e. procedūros, taikomos ekonominės veiklos vykdytojams:


  a) | registruotų ekonominės veiklos vykdytojų skaičius; |
| --- | --- | --- |

3)

Supaprastintos e. procedūros, taikomos ekonominės veiklos vykdytojams:

a)

registruotų ekonominės veiklos vykdytojų skaičius;

| b) | paraiškų skaičius. |
| --- | --- |

b)

paraiškų skaičius.

| 4) | Nacionalinių institucijų veiklos rezultatai:


  a) | naujų bendrų ESS komponentų indėlis į nacionalinių institucijų veiklos rezultatų gerinimą; |
| --- | --- | --- |

4)

Nacionalinių institucijų veiklos rezultatai:

a)

naujų bendrų ESS komponentų indėlis į nacionalinių institucijų veiklos rezultatų gerinimą;

| b) | bendradarbiavimo ir žmogiškųjų išteklių kompetencijos didinimo veiksmų produktų indėlis į nacionalinių institucijų veiklos rezultatų gerinimą. |
| --- | --- |

b)

bendradarbiavimo ir žmogiškųjų išteklių kompetencijos didinimo veiksmų produktų indėlis į nacionalinių institucijų veiklos rezultatų gerinimą.

| 5) | Muitai. Inovacijos muitų politikos srityje:


  a) | naujų bendrų ESS komponentų indėlis į inovacijas muitų politikos srityje; |
| --- | --- | --- |

5)

Muitai. Inovacijos muitų politikos srityje:

a)

naujų bendrų ESS komponentų indėlis į inovacijas muitų politikos srityje;

| b) | bendradarbiavimo ir žmogiškųjų išteklių kompetencijos didinimo veiksmų produktų indėlis į inovacijas muitų politikos srityje. |
| --- | --- |

b)

bendradarbiavimo ir žmogiškųjų išteklių kompetencijos didinimo veiksmų produktų indėlis į inovacijas muitų politikos srityje.

C.   Poveikio rodikliai

| 1) | Sąjungos ir valstybių narių finansinių ir ekonominių interesų apsaugos raida:


  a) | nesumokėtų mokesčių, įskaitant muitus, prekėms ir paslaugoms taikomus kompensacinius ir antidempingo muitus, suma, susijusi su nustatytais sukčiavimo ir pažeidimų atvejais, kuri turi būti išieškota; |
| --- | --- | --- |

1)

Sąjungos ir valstybių narių finansinių ir ekonominių interesų apsaugos raida:

a)

nesumokėtų mokesčių, įskaitant muitus, prekėms ir paslaugoms taikomus kompensacinius ir antidempingo muitus, suma, susijusi su nustatytais sukčiavimo ir pažeidimų atvejais, kuri turi būti išieškota;

| b) | su muitais susiję nustatyti sukčiavimo ir pažeidimų atvejai. |
| --- | --- |

b)

su muitais susiję nustatyti sukčiavimo ir pažeidimų atvejai.

| 2) | Sąjungos ir jos gyventojų saugumo ir saugos raida (grėsmę saugumui ir saugai keliančių prekių ir medžiagų konfiskavimo atvejai). |
| --- | --- |

2)

Sąjungos ir jos gyventojų saugumo ir saugos raida (grėsmę saugumui ir saugai keliančių prekių ir medžiagų konfiskavimo atvejai).

| 3) | Teisėtos verslo veiklos lengvinimo raida:


  a) | muitinio įforminimo ir įforminimo pasienyje efektyvumas (vertinant pagal įforminimo laiką); |
| --- | --- | --- |

3)

Teisėtos verslo veiklos lengvinimo raida:

a)

muitinio įforminimo ir įforminimo pasienyje efektyvumas (vertinant pagal įforminimo laiką);

| b) | indėlis į perėjimą prie popierinių dokumentų nenaudojančios muitų sąjungos. |
| --- | --- |

b)

indėlis į perėjimą prie popierinių dokumentų nenaudojančios muitų sąjungos.

---

| 2022 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/134 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/134

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2022/2566

2022 m. spalio 13 d.

kuriuo dėl leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos iš dalies keičiamas ir ištaisomas Deleguotasis reglamentas (ES) 2018/273

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 69 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2018/273 (2) nustatytos taisyklės, kuriomis papildomas Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013, visų pirma nuostatos dėl leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos, vynuogynų registro, lydimųjų dokumentų ir sertifikavimo, įvežimo ir išvežimo operacijų registro, privalomųjų deklaracijų, pranešimų bei praneštos informacijos skelbimo; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2018/273 (2) nustatytos taisyklės, kuriomis papildomas Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013, visų pirma nuostatos dėl leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos, vynuogynų registro, lydimųjų dokumentų ir sertifikavimo, įvežimo ir išvežimo operacijų registro, privalomųjų deklaracijų, pranešimų bei praneštos informacijos skelbimo;

| (2) | Reglamente (ES) Nr. 1308/2013 nustatyta leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarka buvo iš dalies pakeista Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/2117 (3); į tuos pakeitimus turėtų būti atsižvelgta Deleguotajame reglamente (ES) 2018/273; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (ES) Nr. 1308/2013 nustatyta leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarka buvo iš dalies pakeista Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/2117 (3); į tuos pakeitimus turėtų būti atsižvelgta Deleguotajame reglamente (ES) 2018/273;

| (3) | atleidimas nuo pareigos gauti leidimą sodinti vynmedžius išplečiamas įtraukiant plotų apsodinimą ar atsodinimą siekiant sukurti vynuogių veislių kolekcijas, skirtas genetiniams ištekliams išsaugoti. Ta išimtis turi būti įtraukta į nuostatas, susijusias su plotais, naudojamais eksperimentiniais tikslais arba kaip skiepų daigynai. Siekiant išvengti piktnaudžiavimo šia išimtimi, tikslinga nustatyti sąlygas, kurias tokios vynuogių veislių kolekcijos turi atitikti. Be to, siekiant atsižvelgti į tą išimtį, reikia atnaujinti Deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 2 straipsnyje ir jo IV priede nustatytas terminų „vynuogių augintojas“ ir „vynuogyno sklypas“ apibrėžtis. Kad būtų aiškiau, į tą straipsnį taip pat turėtų būti įtraukta nauja termino „vynuogių veislių kolekcija“ apibrėžtis; |
| --- | --- |

(3)

atleidimas nuo pareigos gauti leidimą sodinti vynmedžius išplečiamas įtraukiant plotų apsodinimą ar atsodinimą siekiant sukurti vynuogių veislių kolekcijas, skirtas genetiniams ištekliams išsaugoti. Ta išimtis turi būti įtraukta į nuostatas, susijusias su plotais, naudojamais eksperimentiniais tikslais arba kaip skiepų daigynai. Siekiant išvengti piktnaudžiavimo šia išimtimi, tikslinga nustatyti sąlygas, kurias tokios vynuogių veislių kolekcijos turi atitikti. Be to, siekiant atsižvelgti į tą išimtį, reikia atnaujinti Deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 2 straipsnyje ir jo IV priede nustatytas terminų „vynuogių augintojas“ ir „vynuogyno sklypas“ apibrėžtis. Kad būtų aiškiau, į tą straipsnį taip pat turėtų būti įtraukta nauja termino „vynuogių veislių kolekcija“ apibrėžtis;

| (4) | kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 63 straipsnio 3 dalies b punkte, valstybės narės gali apriboti leidimų sodinti vynmedžius išdavimą regioniniu lygmeniu konkrečiose vietovėse, atitinkančiose saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda žymimų vynų gamybos reikalavimus, kad būtų išvengta akivaizdžios rizikos, jog bus nuvertinta konkreti saugoma kilmės vietos nuoroda ar saugoma geografinė nuoroda. Ta nuostata turėtų atsispindėti taisyklėse dėl atsodinimo apribojimų, nustatytose Deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 6 straipsnyje; |
| --- | --- |

(4)

kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 63 straipsnio 3 dalies b punkte, valstybės narės gali apriboti leidimų sodinti vynmedžius išdavimą regioniniu lygmeniu konkrečiose vietovėse, atitinkančiose saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda žymimų vynų gamybos reikalavimus, kad būtų išvengta akivaizdžios rizikos, jog bus nuvertinta konkreti saugoma kilmės vietos nuoroda ar saugoma geografinė nuoroda. Ta nuostata turėtų atsispindėti taisyklėse dėl atsodinimo apribojimų, nustatytose Deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 6 straipsnyje;

| (5) | pareiškėjo įsipareigojimai laikytis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 1 dalies c punkte ir Deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų tinkamumo kriterijų ir užtikrinti, kad jo paraiška nekeltų didelės rizikos, jog bus neteisėtai pasinaudota konkrečių saugomų geografinių nuorodų reputacija, turi nustoti galioti 2030 m. gruodžio 31 d. Tas terminas, sutampantis su leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos galiojimo pabaiga, turėtų būti pritaikytas atsižvelgiant į tai, kad Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 61 straipsnyje nustatyta leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos taikymo trukmė pratęsta Reglamentu (ES) 2021/2117. Dėl tos pačios priežasties taip pat turėtų būti pritaikytos tam tikrų įsipareigojimų, susijusių su Deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 I ir II prieduose nustatytais tinkamumo kriterijais, galiojimo pabaigos datos; |
| --- | --- |

(5)

pareiškėjo įsipareigojimai laikytis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 1 dalies c punkte ir Deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų tinkamumo kriterijų ir užtikrinti, kad jo paraiška nekeltų didelės rizikos, jog bus neteisėtai pasinaudota konkrečių saugomų geografinių nuorodų reputacija, turi nustoti galioti 2030 m. gruodžio 31 d. Tas terminas, sutampantis su leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos galiojimo pabaiga, turėtų būti pritaikytas atsižvelgiant į tai, kad Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 61 straipsnyje nustatyta leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos taikymo trukmė pratęsta Reglamentu (ES) 2021/2117. Dėl tos pačios priežasties taip pat turėtų būti pritaikytos tam tikrų įsipareigojimų, susijusių su Deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 I ir II prieduose nustatytais tinkamumo kriterijais, galiojimo pabaigos datos;

| (6) | Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies f ir h punktuose nurodyti prioriteto nustatymo kriterijai buvo atitinkamai iš dalies pakeisti ir paaiškinti, o šie pakeitimai taip pat turėtų būti įtraukti į atitinkamas Deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 II priedo dalis; |
| --- | --- |

(6)

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies f ir h punktuose nurodyti prioriteto nustatymo kriterijai buvo atitinkamai iš dalies pakeisti ir paaiškinti, o šie pakeitimai taip pat turėtų būti įtraukti į atitinkamas Deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 II priedo dalis;

| (7) | be to, Deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 2 straipsnio 1 dalies a punkte apibrėžtu terminas „vynuogių augintojas“, reiškia profesionalų vynuogių augintoją. Tačiau šis terminas yra neteisingai pavartotas to deleguotojo reglamento 3 straipsnio 3 dalyje, kalbant apie fizinį asmenį, gaminantį vyną iš ne didesniame kaip 0,1 ha ploto vynuogyne, kuriam netaikoma leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarka, augančių vynuogių tik savo namų ūkio reikmėms. Šis prieštaravimas turėtų būti pašalintas; |
| --- | --- |

(7)

be to, Deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 2 straipsnio 1 dalies a punkte apibrėžtu terminas „vynuogių augintojas“, reiškia profesionalų vynuogių augintoją. Tačiau šis terminas yra neteisingai pavartotas to deleguotojo reglamento 3 straipsnio 3 dalyje, kalbant apie fizinį asmenį, gaminantį vyną iš ne didesniame kaip 0,1 ha ploto vynuogyne, kuriam netaikoma leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarka, augančių vynuogių tik savo namų ūkio reikmėms. Šis prieštaravimas turėtų būti pašalintas;

| (8) | todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2018/273 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas ir ištaisytas, |
| --- | --- |

(8)

todėl Deleguotasis reglamentas (ES) 2018/273 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas ir ištaisytas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 pakeitimai

Deleguotasis reglamentas (ES) 2018/273 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:


  a) | a punktas pakeičiamas taip:


  „a) | vynuogių augintojas – fizinis ar juridinis asmuo arba tokių asmenų grupė, nepriklausomai nuo tai grupei ir jos nariams pagal nacionalinę teisę suteikto teisinio statuso, kurio (-ių) valda yra Sąjungos teritorijoje, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 52 straipsnyje kartu su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 355 straipsniu, ir kuriam (-iems) priklauso vynmedžiais apsodintas plotas, kuriame užaugintos vynuogės naudojamos komercinei vyno produktų gamybai arba kuriam (-iems) taikomos šio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nurodytos išimtys, jei jis naudojamas eksperimentiniais tikslais, siekiant sukurti vynuogių veislių kolekcijas, skirtas genetiniams ištekliams išsaugoti, arba kaip skiepų daigynas;“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

2 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

a punktas pakeičiamas taip:

„a)

vynuogių augintojas – fizinis ar juridinis asmuo arba tokių asmenų grupė, nepriklausomai nuo tai grupei ir jos nariams pagal nacionalinę teisę suteikto teisinio statuso, kurio (-ių) valda yra Sąjungos teritorijoje, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 52 straipsnyje kartu su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 355 straipsniu, ir kuriam (-iems) priklauso vynmedžiais apsodintas plotas, kuriame užaugintos vynuogės naudojamos komercinei vyno produktų gamybai arba kuriam (-iems) taikomos šio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nurodytos išimtys, jei jis naudojamas eksperimentiniais tikslais, siekiant sukurti vynuogių veislių kolekcijas, skirtas genetiniams ištekliams išsaugoti, arba kaip skiepų daigynas;“;

| b) | c punktas pakeičiamas taip:


  „c) | vynuogyno sklypas – vynmedžiais apsodintas Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 67 straipsnio 4 dalies a punkte apibrėžtas žemės ūkio paskirties sklypas, kuriame augančios vynuogės naudojamos komercinei vyno produktų gamybai arba kuriam taikomos šio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nurodytos išimtys, jei jis naudojamas eksperimentiniais tikslais, siekiant sukurti vynuogių veislių kolekcijas, skirtas genetiniams ištekliams išsaugoti, arba kaip skiepų daigynas;“; |
| --- | --- | --- |

b)

c punktas pakeičiamas taip:

„c)

vynuogyno sklypas – vynmedžiais apsodintas Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 67 straipsnio 4 dalies a punkte apibrėžtas žemės ūkio paskirties sklypas, kuriame augančios vynuogės naudojamos komercinei vyno produktų gamybai arba kuriam taikomos šio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nurodytos išimtys, jei jis naudojamas eksperimentiniais tikslais, siekiant sukurti vynuogių veislių kolekcijas, skirtas genetiniams ištekliams išsaugoti, arba kaip skiepų daigynas;“;

| c) | pridedamas l punktas:


  „l) | vynuogių veislių kolekcija – vynuogyno sklypas, apsodintas kelių vynuogių veislių vynmedžiais, kiekvienos veislės – ne daugiau kaip po 50.“; |
| --- | --- | --- |

c)

pridedamas l punktas:

„l)

vynuogių veislių kolekcija – vynuogyno sklypas, apsodintas kelių vynuogių veislių vynmedžiais, kiekvienos veislės – ne daugiau kaip po 50.“;

| 2) | 3 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:


  a) | pirma pastraipa pakeičiama taip:

  „Apie plotų, kurie turi būti naudojami eksperimentiniais tikslais, siekiant sukurti vynuogių veislių kolekcijas, skirtas genetiniams ištekliams išsaugoti, arba kaip skiepų daigynai, apsodinimą ar atsodinimą iš anksto pranešama kompetentingoms institucijoms. Pranešime nurodoma visa svarbi su tais plotais susijusi informacija ir eksperimento vykdymo, vynuogių veislių kolekcijų išlaikymo ar skiepų daigynų auginimo laikotarpis. Apie tokių laikotarpių pratęsimą taip pat pranešama kompetentingoms institucijoms.“; |
| --- | --- | --- |

2)

3 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Apie plotų, kurie turi būti naudojami eksperimentiniais tikslais, siekiant sukurti vynuogių veislių kolekcijas, skirtas genetiniams ištekliams išsaugoti, arba kaip skiepų daigynai, apsodinimą ar atsodinimą iš anksto pranešama kompetentingoms institucijoms. Pranešime nurodoma visa svarbi su tais plotais susijusi informacija ir eksperimento vykdymo, vynuogių veislių kolekcijų išlaikymo ar skiepų daigynų auginimo laikotarpis. Apie tokių laikotarpių pratęsimą taip pat pranešama kompetentingoms institucijoms.“;

| b) | antros pastraipos a punktas pakeičiamas taip:


  „a) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64, 66 arba 68 straipsnį gauti su atitinkamu plotu susijusį leidimą, kad būtų galima prekiauti tame plote užaugintomis vynuogėmis ir iš tų vynuogių pagamintais vyno produktais, arba“; |
| --- | --- | --- |

b)

antros pastraipos a punktas pakeičiamas taip:

„a)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64, 66 arba 68 straipsnį gauti su atitinkamu plotu susijusį leidimą, kad būtų galima prekiauti tame plote užaugintomis vynuogėmis ir iš tų vynuogių pagamintais vyno produktais, arba“;

| c) | po trečios pastraipos pridedamos šios pastraipos:

  „1 dalyje nurodyta išimtis taikoma plotams, skirtiems vynuogių veislių kolekcijoms sukurti, tik tokiais atvejais, jei tokių kolekcijų sukūrimo tikslas – išsaugoti tam tikram vyno gamybos regionui būdingų vynuogių veislių genetinius išteklius ir jei kiekvienos kolekcijos užimamas plotas neviršija 2 hektarų.
  Valstybės narės gali sudaryti pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 81 straipsnio 2 dalį jų teritorijose klasifikuojamų vyninių vynuogių veislių, kurios atitinka veislių kolekcijos, skirtos genetiniams ištekliams išsaugoti, sukūrimo nacionalinius arba regioninius reikalavimus, sąrašą. Valstybės narės taip pat gali nustatyti didžiausią tokių vynuogių veislių kolekcijų plotą, kuris būtų mažesnis nei 2 hektarai, taip pat didžiausią kiekvienos veislės vynmedžių skaičių, kuris būtų mažesnis nei šio reglamento 2 straipsnio 1 dalies l punkte nustatyta viršutinė riba.“; |
| --- | --- |

c)

po trečios pastraipos pridedamos šios pastraipos:

„1 dalyje nurodyta išimtis taikoma plotams, skirtiems vynuogių veislių kolekcijoms sukurti, tik tokiais atvejais, jei tokių kolekcijų sukūrimo tikslas – išsaugoti tam tikram vyno gamybos regionui būdingų vynuogių veislių genetinius išteklius ir jei kiekvienos kolekcijos užimamas plotas neviršija 2 hektarų.

Valstybės narės gali sudaryti pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 81 straipsnio 2 dalį jų teritorijose klasifikuojamų vyninių vynuogių veislių, kurios atitinka veislių kolekcijos, skirtos genetiniams ištekliams išsaugoti, sukūrimo nacionalinius arba regioninius reikalavimus, sąrašą. Valstybės narės taip pat gali nustatyti didžiausią tokių vynuogių veislių kolekcijų plotą, kuris būtų mažesnis nei 2 hektarai, taip pat didžiausią kiekvienos veislės vynmedžių skaičių, kuris būtų mažesnis nei šio reglamento 2 straipsnio 1 dalies l punkte nustatyta viršutinė riba.“;

| 3) | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:


  a) | pirma pastraipa pakeičiama taip:

  „Valstybės narės pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 66 straipsnio 3 dalį gali riboti atsodinimą, jei konkretus atsodintinas plotas yra vietovėje, kuriai skirtų leidimų sodinti naujus vynmedžius išdavimas yra ribojamas pagal to reglamento 63 straipsnio 2 dalies b punktą, ir jei toks sprendimas grindžiamas poreikiu išvengti akivaizdžios rizikos, kad bus nuvertinta konkreti saugoma kilmės vietos nuoroda (SKVN) arba saugoma geografinė nuoroda (SGN).“; |
| --- | --- | --- |

3)

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Valstybės narės pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 66 straipsnio 3 dalį gali riboti atsodinimą, jei konkretus atsodintinas plotas yra vietovėje, kuriai skirtų leidimų sodinti naujus vynmedžius išdavimas yra ribojamas pagal to reglamento 63 straipsnio 2 dalies b punktą, ir jei toks sprendimas grindžiamas poreikiu išvengti akivaizdžios rizikos, kad bus nuvertinta konkreti saugoma kilmės vietos nuoroda (SKVN) arba saugoma geografinė nuoroda (SGN).“;

| b) | antros pastraipos įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

  „Pirmoje pastraipoje minimos nuvertinimo rizikos nėra, jei:“; |
| --- | --- |

b)

antros pastraipos įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„Pirmoje pastraipoje minimos nuvertinimo rizikos nėra, jei:“;

| 4) | I priedas iš dalies keičiamas taip:


  a) | A dalies antroje pastraipoje data „2030 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2045 m. gruodžio 31 d.“; |
| --- | --- | --- |

4)

I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

A dalies antroje pastraipoje data „2030 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2045 m. gruodžio 31 d.“;

| b) | B dalies antroje pastraipoje data „2030 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2045 m. gruodžio 31 d.“; |
| --- | --- |

b)

B dalies antroje pastraipoje data „2030 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2045 m. gruodžio 31 d.“;

| 5) | II priedas iš dalies keičiamas taip:


  a) | B dalis iš dalies keičiama taip:


  i) | 1 punkto pirmoje pastraipoje data „2030 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2045 m. gruodžio 31 d.“; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

II priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

B dalis iš dalies keičiama taip:

i)

1 punkto pirmoje pastraipoje data „2030 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2045 m. gruodžio 31 d.“;

| ii) | 2 punkto pirmoje pastraipoje data „2030 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2045 m. gruodžio 31 d.“; |
| --- | --- |

ii)

2 punkto pirmoje pastraipoje data „2030 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2045 m. gruodžio 31 d.“;

| iii) | 4 punkto antroje pastraipoje data „2030 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2045 m. gruodžio 31 d.“; |
| --- | --- |

iii)

4 punkto antroje pastraipoje data „2030 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2045 m. gruodžio 31 d.“;

| iv) | įterpiamas 5 punktas:


  „5) | pareiškėjas įsipareigoja ne trumpiau kaip septynerius–dešimt metų išlaikyti plotą (-us), kuris (-ie) turi būti naujai apsodintas (-i) bent vienos iš veislių, įtrauktų į valstybės narės šiuo tikslu sudarytą nacionalinį vynuogių veislių, atitinkančių genetinių išteklių apsaugos reikalavimus, sąrašą, vynmedžiais. Tas laikotarpis baigiasi ne vėliau kaip 2045 m. gruodžio 31 d.“; |
| --- | --- | --- |

iv)

įterpiamas 5 punktas:

„5)

pareiškėjas įsipareigoja ne trumpiau kaip septynerius–dešimt metų išlaikyti plotą (-us), kuris (-ie) turi būti naujai apsodintas (-i) bent vienos iš veislių, įtrauktų į valstybės narės šiuo tikslu sudarytą nacionalinį vynuogių veislių, atitinkančių genetinių išteklių apsaugos reikalavimus, sąrašą, vynmedžiais. Tas laikotarpis baigiasi ne vėliau kaip 2045 m. gruodžio 31 d.“;

| b) | D dalies antroje pastraipoje data „2030 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2045 m. gruodžio 31 d.“; |
| --- | --- |

b)

D dalies antroje pastraipoje data „2030 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2045 m. gruodžio 31 d.“;

| c) | F dalis pakeičiama taip:


  „F. | Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytas kriterijus

  Laikoma, kad Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies f punkte nurodyto kriterijaus taikymo reikalavimai įvykdyti, jei didesnis išlaidų efektyvumas, konkurencingumas arba dalyvavimas rinkose nustatomas remiantis vienu iš šių veiksnių:


  1) | valdos produkto vieneto įkainis vynuogių auginimo sektoriuje konkrečiais metais sumažėjo, palyginti su ankstesnių penkerių metų vidurkiu; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

F dalis pakeičiama taip:

„F.

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytas kriterijus

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytas kriterijus

Laikoma, kad Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies f punkte nurodyto kriterijaus taikymo reikalavimai įvykdyti, jei didesnis išlaidų efektyvumas, konkurencingumas arba dalyvavimas rinkose nustatomas remiantis vienu iš šių veiksnių:

1)

valdos produkto vieneto įkainis vynuogių auginimo sektoriuje konkrečiais metais sumažėjo, palyginti su ankstesnių penkerių metų vidurkiu;

| 2) | valda išplėtė savo platinimo kanalus ir (arba) jos produktų paklausa konkrečiais metais, palyginti su ankstesnių penkerių metų vidurkiu, smarkiai išaugo. |
| --- | --- |

2)

valda išplėtė savo platinimo kanalus ir (arba) jos produktų paklausa konkrečiais metais, palyginti su ankstesnių penkerių metų vidurkiu, smarkiai išaugo.

Valstybės narės gali išsamiau apibūdinti 1 ir 2 punktuose nurodytus veiksnius.“;

| d) | H dalis pakeičiama taip:


  „H. | Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies h punkte nurodytas kriterijus

  Laikoma, kad Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies h punkte nurodyto kriterijaus yra laikomasi, jei pareiškėjo valdoje esančių vynuogyno sklypų dydis paraiškos teikimo metu atitinka ribines vertes, kurias pagal objektyvius kriterijus nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu nustato valstybės narės. Šios ribinės vertės yra:


  1) | ne mažiau kaip 0,1 hektaro vynuogynų sklypo, jei valdos yra mažos; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

H dalis pakeičiama taip:

„H.

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies h punkte nurodytas kriterijus

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies h punkte nurodytas kriterijus

Laikoma, kad Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies h punkte nurodyto kriterijaus yra laikomasi, jei pareiškėjo valdoje esančių vynuogyno sklypų dydis paraiškos teikimo metu atitinka ribines vertes, kurias pagal objektyvius kriterijus nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu nustato valstybės narės. Šios ribinės vertės yra:

1)

ne mažiau kaip 0,1 hektaro vynuogynų sklypo, jei valdos yra mažos;

| 2) | ne daugiau kaip 50 hektarų vynuogynų sklypo, jei valdos yra vidutinio dydžio. |
| --- | --- |

2)

ne daugiau kaip 50 hektarų vynuogynų sklypo, jei valdos yra vidutinio dydžio.

Apskaičiuojant vynuogynų sklypų plotą neatsižvelgiama į vynmedžiais apsodintus plotus, kuriems taikomos Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 62 straipsnio 4 dalyje nustatytos išimtys.“;

| e) | I dalies II skirsnio antroje pastraipoje data „2030 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2045 m. gruodžio 31 d.“; |
| --- | --- |

e)

I dalies II skirsnio antroje pastraipoje data „2030 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2045 m. gruodžio 31 d.“;

| 6) | IV priedo 1.2. skirsnio 1 punkte įrašomas c punktas:


  „c) | plotai, kurie buvo apsodinti arba atsodinti siekiant sukurti vynuogių veislių kolekcijas, skirtas genetiniams ištekliams išsaugoti.“ |
| --- | --- | --- |

6)

IV priedo 1.2. skirsnio 1 punkte įrašomas c punktas:

„c)

plotai, kurie buvo apsodinti arba atsodinti siekiant sukurti vynuogių veislių kolekcijas, skirtas genetiniams ištekliams išsaugoti.“

2 straipsnis

Deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 pakeitimai

Deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 3 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Plotų, kuriuose užaugintų vynuogių vynas arba vynuogių produktai skirti tik fizinio asmens arba fizinių asmenų, kurie nėra 2 straipsnio 1 dalies a punkte apibrėžti vynuogių augintojai, grupės namų ūkio reikmėms, apsodinimui arba atsodinimui taikomos šios sąlygos:

| a) | toks plotas negali viršyti 0,1 ha; |
| --- | --- |

a)

toks plotas negali viršyti 0,1 ha;

| b) | atitinkamas fizinis asmuo arba atitinkama fizinių asmenų grupė nesiverčia komercine vyno gamyba ar komercine kitų vyno produktų gamyba. |
| --- | --- |

b)

atitinkamas fizinis asmuo arba atitinkama fizinių asmenų grupė nesiverčia komercine vyno gamyba ar komercine kitų vyno produktų gamyba.

Taikydamos šią pastraipą, valstybės narės tam tikras komercinės veiklos nevykdančias organizacijas gali laikyti lygiavertėmis fizinio asmens namų ūkiui.

Valstybės narės gali nuspręsti, kad apie pirmoje pastraipoje nurodytą sodinimą turi būti pranešama.“

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. spalio 13 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  2017 m. gruodžio 11 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/273, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos, vynuogynų registro, lydimųjų dokumentų ir sertifikavimo, įvežimo ir išvežimo operacijų registro, privalomųjų deklaracijų, pranešimų bei praneštos informacijos skelbimo ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatos dėl atitinkamų patikrų bei nuobaudų, iš dalies keičiami Komisijos reglamentai (EB) Nr. 555/2008, (EB) Nr. 606/2009 bei (EB) Nr. 607/2009 ir panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 436/2009 bei Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/560 (OL L 58, 2018 2 28, p. 1).

2

(3)  
  2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2117, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas, (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų, (ES) Nr. 251/2014 dėl aromatizuotų vyno produktų apibrėžties, aprašymo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos ir (ES) Nr. 228/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams (OL L 435, 2021 12 6, p. 262).

3

---

| 2022 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/139 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/139

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/2567

2022 m. spalio 13 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274 nuostatos dėl leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 70 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/274 (2) nustatytos Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 taikymo taisyklės, visų pirma susijusios su leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarka, sertifikavimu, įvežimo ir išvežimo operacijų registru, privalomomis deklaracijomis ir pranešimais; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/274 (2) nustatytos Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 taikymo taisyklės, visų pirma susijusios su leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarka, sertifikavimu, įvežimo ir išvežimo operacijų registru, privalomomis deklaracijomis ir pranešimais;

| (2) | Reglamente (ES) Nr. 1308/2013 nustatyta leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarka buvo iš dalies pakeista Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/2117 (3); į tuos pakeitimus turėtų būti atsižvelgta atitinkamose Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274 nuostatose; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (ES) Nr. 1308/2013 nustatyta leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarka buvo iš dalies pakeista Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/2117 (3); į tuos pakeitimus turėtų būti atsižvelgta atitinkamose Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274 nuostatose;

| (3) | dabar valstybės narės gali apskaičiuoti, kokiam plotui apsodinti naujais vynmedžiais kiekvienais metais būtų galima išduoti leidimus, remdamosi bendru faktiškai vynmedžiais apsodintu plotu, išmatuotu praėjusių metų liepos 31 d., arba ankstesniais duomenimis, atsižvelgdamos į bendrą 2015 m. liepos 31 d. faktiškai vynmedžiais apsodintą plotą, padidintą plotu, atitinkančiu plotą, kuriam taikomos gamintojams suteiktos sodinimo teisės, kurios 2016 m. sausio 1 d. galėjo būti pakeistos leidimais. Valstybės narės viešai paskelbia, kuri iš šių dviejų galimybių pasirinkta konkrečiais metais; |
| --- | --- |

(3)

dabar valstybės narės gali apskaičiuoti, kokiam plotui apsodinti naujais vynmedžiais kiekvienais metais būtų galima išduoti leidimus, remdamosi bendru faktiškai vynmedžiais apsodintu plotu, išmatuotu praėjusių metų liepos 31 d., arba ankstesniais duomenimis, atsižvelgdamos į bendrą 2015 m. liepos 31 d. faktiškai vynmedžiais apsodintą plotą, padidintą plotu, atitinkančiu plotą, kuriam taikomos gamintojams suteiktos sodinimo teisės, kurios 2016 m. sausio 1 d. galėjo būti pakeistos leidimais. Valstybės narės viešai paskelbia, kuri iš šių dviejų galimybių pasirinkta konkrečiais metais;

| (4) | kai valstybės narės nusprendžia nacionaliniu lygmeniu taikyti mažesnę nei maksimalią 1 % procentinę dalį ir (arba) apriboti leidimų išdavimą regioniniu lygmeniu, jos privalo atsižvelgti į pripažintų vyno sektoriuje veikiančių profesinių organizacijų, suinteresuotų gamintojų grupių arba kitų tipų profesinių organizacijų, pripažintų pagal tos valstybės narės teisės aktus, pateiktas rekomendacijas. Kad kompetentingoms institucijoms būtų suteikta pakankamai laiko apsvarstyti šias rekomendacijas prieš priimant galutinį sprendimą, valstybėms narėms turėtų būti leista nustatyti rekomendacijų pateikimo terminą. Siekiant skaidrumo, pateiktos rekomendacijos turėtų būti skelbiamos viešai; |
| --- | --- |

(4)

kai valstybės narės nusprendžia nacionaliniu lygmeniu taikyti mažesnę nei maksimalią 1 % procentinę dalį ir (arba) apriboti leidimų išdavimą regioniniu lygmeniu, jos privalo atsižvelgti į pripažintų vyno sektoriuje veikiančių profesinių organizacijų, suinteresuotų gamintojų grupių arba kitų tipų profesinių organizacijų, pripažintų pagal tos valstybės narės teisės aktus, pateiktas rekomendacijas. Kad kompetentingoms institucijoms būtų suteikta pakankamai laiko apsvarstyti šias rekomendacijas prieš priimant galutinį sprendimą, valstybėms narėms turėtų būti leista nustatyti rekomendacijų pateikimo terminą. Siekiant skaidrumo, pateiktos rekomendacijos turėtų būti skelbiamos viešai;

| (5) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274 4 straipsnyje nurodytus tinkamumo ir prioriteto nustatymo kriterijus valstybės narės gali nustatyti ne tik nacionaliniu, bet ir regioniniu lygmeniu; |
| --- | --- |

(5)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274 4 straipsnyje nurodytus tinkamumo ir prioriteto nustatymo kriterijus valstybės narės gali nustatyti ne tik nacionaliniu, bet ir regioniniu lygmeniu;

| (6) | Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytas prioriteto nustatymo kriterijus dabar apima vynmedžių genetinių išteklių išsaugojimą. Valstybės narės, norinčios taikyti genetinių išteklių išsaugojimo kriterijų, turėtų gerokai prieš prasidedant paraiškų teikimo procesui sudaryti ir viešai paskelbti reikalavimus atitinkančių veislių sąrašą; |
| --- | --- |

(6)

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytas prioriteto nustatymo kriterijus dabar apima vynmedžių genetinių išteklių išsaugojimą. Valstybės narės, norinčios taikyti genetinių išteklių išsaugojimo kriterijų, turėtų gerokai prieš prasidedant paraiškų teikimo procesui sudaryti ir viešai paskelbti reikalavimus atitinkančių veislių sąrašą;

| (7) | atitinkamose Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274 nuostatose taip pat turi atsispindėti Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies f punkte nurodyto prioriteto nustatymo kriterijaus pakeitimas: galimas būsimas valdos konkurencingumo padidinimas keičiamas didesnio išlaidų efektyvumo, konkurencingumo arba dalyvavimo rinkose įrodymų pateikimu; |
| --- | --- |

(7)

atitinkamose Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274 nuostatose taip pat turi atsispindėti Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies f punkte nurodyto prioriteto nustatymo kriterijaus pakeitimas: galimas būsimas valdos konkurencingumo padidinimas keičiamas didesnio išlaidų efektyvumo, konkurencingumo arba dalyvavimo rinkose įrodymų pateikimu;

| (8) | Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies h punkte nurodytas prioriteto nustatymo kriterijus atnaujintas siekiant paaiškinti, kad mišrių įmonių atveju nustatant, ar valda neviršija mažosioms ir vidutinėms valdoms nustatytos ribos, reikėtų atsižvelgti tik į vynuogynų sklypų plotą; |
| --- | --- |

(8)

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies h punkte nurodytas prioriteto nustatymo kriterijus atnaujintas siekiant paaiškinti, kad mišrių įmonių atveju nustatant, ar valda neviršija mažosioms ir vidutinėms valdoms nustatytos ribos, reikėtų atsižvelgti tik į vynuogynų sklypų plotą;

| (9) | Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 68 straipsnio 2a dalyje valstybėms narėms suteikiama galimybė išduoti leidimus apsodinti plotus, kuriems taikomos sodinimo teisės, kurios galėjo būti pakeistos leidimais sodinti, tačiau jais nebuvo pakeistos iki 2022 m. gruodžio 31 d.. Apie tokius plotus turėtų būti pranešta Komisijai, o valstybėms narėms turėtų būti leidžiama jų dalį arba juos visus įtraukti į 2023, 2024 ir 2025 m. leidimus sodinti naujus vynmedžius. Šiuos leidimus išduodant per trejų metų laikotarpį būtų suteikta galimybė valstybėms narėms atsižvelgti į padėtį rinkoje ir ploto padidėjimą paskirstyti per kelerius metus. Tai gali padėti išvengti staigaus naujų vynmedžių skaičiaus padidėjimo, dėl kurio rinkoje galėtų atsirasti trikdžių, susijusių su ištekliais, kurių reikia naujiems vynuogynams įveisti, ir naujų vynmedžių derėjimo pradžia; |
| --- | --- |

(9)

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 68 straipsnio 2a dalyje valstybėms narėms suteikiama galimybė išduoti leidimus apsodinti plotus, kuriems taikomos sodinimo teisės, kurios galėjo būti pakeistos leidimais sodinti, tačiau jais nebuvo pakeistos iki 2022 m. gruodžio 31 d.. Apie tokius plotus turėtų būti pranešta Komisijai, o valstybėms narėms turėtų būti leidžiama jų dalį arba juos visus įtraukti į 2023, 2024 ir 2025 m. leidimus sodinti naujus vynmedžius. Šiuos leidimus išduodant per trejų metų laikotarpį būtų suteikta galimybė valstybėms narėms atsižvelgti į padėtį rinkoje ir ploto padidėjimą paskirstyti per kelerius metus. Tai gali padėti išvengti staigaus naujų vynmedžių skaičiaus padidėjimo, dėl kurio rinkoje galėtų atsirasti trikdžių, susijusių su ištekliais, kurių reikia naujiems vynuogynams įveisti, ir naujų vynmedžių derėjimo pradžia;

| (10) | Jungtinė Karalystė nebėra Sąjungos valstybė narė, todėl ji nebegali būti įpareigota teikti ėminius Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 (4) 39 straipsnyje nurodytam analitiniam izotopinių duomenų bankui ir turėtų būti išbraukta iš Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274 III priedo II dalyje pateikto valstybių narių sąrašo; |
| --- | --- |

(10)

Jungtinė Karalystė nebėra Sąjungos valstybė narė, todėl ji nebegali būti įpareigota teikti ėminius Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 (4) 39 straipsnyje nurodytam analitiniam izotopinių duomenų bankui ir turėtų būti išbraukta iš Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274 III priedo II dalyje pateikto valstybių narių sąrašo;

| (11) | todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/274 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(11)

todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/274 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (12) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(12)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/274 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnis pakeičiamas taip:

  „3 straipsnis
  Išankstiniai sprendimai dėl plotų, skirtų naujiems vynmedžiams sodinti

  1.   Kai valstybės narės nusprendžia apriboti bendrą naujiems vynmedžiams sodinti skirtą plotą, kuriam apsodinti turi būti išduoti leidimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 63 straipsnio 2 ir 3 dalis, iki atitinkamų metų kovo 1 d. jos viešai paskelbia tokius sprendimus ir jų priėmimo priežastis; savo sprendime jos taip pat nurodo, ar bendrą plotą, skirtą apsodinti naujais vynmedžiais, jos apskaičiuoja pagal to reglamento 63 straipsnio 1 dalies a punktą, ar 63 straipsnio 1 dalies b punktą.


  2.   Valstybės narės gali nustatyti terminą, iki kurio profesinės organizacijos arba suinteresuotos gamintojų grupės pateikia Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 65 straipsnyje nurodytas rekomendacijas, siekdamos užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų pateiktos pakankamai iš anksto, kad jas būtų galima išnagrinėti prieš atitinkamai valstybei narei priimant 1 dalyje nurodytą sprendimą apriboti naujiems vynmedžiams sodinti skiriamą bendrą plotą. Šios rekomendacijos taip pat skelbiamos viešai.“; |
| --- | --- |

1)

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Išankstiniai sprendimai dėl plotų, skirtų naujiems vynmedžiams sodinti

1.   Kai valstybės narės nusprendžia apriboti bendrą naujiems vynmedžiams sodinti skirtą plotą, kuriam apsodinti turi būti išduoti leidimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 63 straipsnio 2 ir 3 dalis, iki atitinkamų metų kovo 1 d. jos viešai paskelbia tokius sprendimus ir jų priėmimo priežastis; savo sprendime jos taip pat nurodo, ar bendrą plotą, skirtą apsodinti naujais vynmedžiais, jos apskaičiuoja pagal to reglamento 63 straipsnio 1 dalies a punktą, ar 63 straipsnio 1 dalies b punktą.

2.   Valstybės narės gali nustatyti terminą, iki kurio profesinės organizacijos arba suinteresuotos gamintojų grupės pateikia Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 65 straipsnyje nurodytas rekomendacijas, siekdamos užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų pateiktos pakankamai iš anksto, kad jas būtų galima išnagrinėti prieš atitinkamai valstybei narei priimant 1 dalyje nurodytą sprendimą apriboti naujiems vynmedžiams sodinti skiriamą bendrą plotą. Šios rekomendacijos taip pat skelbiamos viešai.“;

| 2) | 4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Kai valstybės narės ketina taikyti 2 dalies b punkto ii papunktyje nurodytus prioriteto nustatymo kriterijus, jos nustato, kurie iš šių prioriteto nustatymo kriterijų bus taikomi ir ar jie bus taikomi nacionaliniu, ar regioniniu lygmeniu. Valstybės narės taip pat gali nuspręsti kiekvienam iš pasirinktų prioriteto nustatymo kriterijų suteikti skirtingą svarbą. Tokie sprendimai padeda valstybėms narėms nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu parengti atskirų paraiškų eilės sąrašą, kuriuo remiamasi išduodant leidimus apsodinti 2 dalies b punkto ii papunktyje nurodytą skaičių hektarų, atsižvelgiant į šių paraiškų atitiktį pasirinktiems prioriteto nustatymo kriterijams.“; |
| --- | --- |

2)

4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Kai valstybės narės ketina taikyti 2 dalies b punkto ii papunktyje nurodytus prioriteto nustatymo kriterijus, jos nustato, kurie iš šių prioriteto nustatymo kriterijų bus taikomi ir ar jie bus taikomi nacionaliniu, ar regioniniu lygmeniu. Valstybės narės taip pat gali nuspręsti kiekvienam iš pasirinktų prioriteto nustatymo kriterijų suteikti skirtingą svarbą. Tokie sprendimai padeda valstybėms narėms nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu parengti atskirų paraiškų eilės sąrašą, kuriuo remiamasi išduodant leidimus apsodinti 2 dalies b punkto ii papunktyje nurodytą skaičių hektarų, atsižvelgiant į šių paraiškų atitiktį pasirinktiems prioriteto nustatymo kriterijams.“;

| 3) | 6 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa iš dalies keičiama taip:


  a) | įterpiamas aa punktas:


  „aa) | Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytas prioriteto nustatymo kriterijus: jei taikytina, paraiškose nurodoma veislė, kurios vynmedžius pareiškėjas ketina auginti naujai apsodintame (-uose) plote (-uose), kuris (-ie) turi būti įtrauktas (-i) į atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos sudarytą ir viešai paskelbtą vynmedžių genetinių išteklių išsaugojimo reikalavimus atitinkančių veislių, kurios įtrauktos į klasifikatorių pagal to reglamento 81 straipsnio 2 dalį, sąrašą;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

6 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa iš dalies keičiama taip:

a)

įterpiamas aa punktas:

„aa)

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytas prioriteto nustatymo kriterijus: jei taikytina, paraiškose nurodoma veislė, kurios vynmedžius pareiškėjas ketina auginti naujai apsodintame (-uose) plote (-uose), kuris (-ie) turi būti įtrauktas (-i) į atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos sudarytą ir viešai paskelbtą vynmedžių genetinių išteklių išsaugojimo reikalavimus atitinkančių veislių, kurios įtrauktos į klasifikatorių pagal to reglamento 81 straipsnio 2 dalį, sąrašą;“;

| b) | c punktas pakeičiamas taip:


  „c) | Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytas prioriteto nustatymo kriterijus: paraiškose pateikiama ekonominio pobūdžio informacija, kuria, remiantis Deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 II priedo F dalyje pateiktais argumentais, įrodoma, kad padidėjo valdos išlaidų efektyvumas, konkurencingumas arba dalyvavimas rinkose;“; |
| --- | --- | --- |

b)

c punktas pakeičiamas taip:

„c)

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytas prioriteto nustatymo kriterijus: paraiškose pateikiama ekonominio pobūdžio informacija, kuria, remiantis Deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 II priedo F dalyje pateiktais argumentais, įrodoma, kad padidėjo valdos išlaidų efektyvumas, konkurencingumas arba dalyvavimas rinkose;“;

| c) | e punktas pakeičiamas taip:


  „e) | Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies h punkte nurodytas prioriteto nustatymo kriterijus: paraiškose pateikiama informacija, kuria įrodoma, kad pareiškėjo valdoje esančių vynuogynų sklypų ploto dydis, kuriam netaikomos Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 62 straipsnio 4 dalyje nustatytos išimtys, paraiškos teikimo metu atitinka ribines vertes, kurias valstybės narės turi nustatyti pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 II priedo H dalies nuostatas;“; |
| --- | --- | --- |

c)

e punktas pakeičiamas taip:

„e)

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 64 straipsnio 2 dalies h punkte nurodytas prioriteto nustatymo kriterijus: paraiškose pateikiama informacija, kuria įrodoma, kad pareiškėjo valdoje esančių vynuogynų sklypų ploto dydis, kuriam netaikomos Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 62 straipsnio 4 dalyje nustatytos išimtys, paraiškos teikimo metu atitinka ribines vertes, kurias valstybės narės turi nustatyti pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2018/273 II priedo H dalies nuostatas;“;

| 4) | 10 straipsnis papildomas 3 dalimi:

  „3.   Kai valstybės narės nusprendžia suteikti leidimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 68 straipsnio 2a dalį ir plotą, kuriam jie taikomi, pridėti prie 1 % bendro vynmedžiais apsodinto ploto, kaip numatyta to reglamento 63 straipsnio 1 dalyje, jos apie plotą, kuriam tie papildomi leidimai taikomi, praneša Komisijai iki 2023, 2024 ir 2025 m. kovo 1 d.“; |
| --- | --- |

4)

10 straipsnis papildomas 3 dalimi:

„3.   Kai valstybės narės nusprendžia suteikti leidimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 68 straipsnio 2a dalį ir plotą, kuriam jie taikomi, pridėti prie 1 % bendro vynmedžiais apsodinto ploto, kaip numatyta to reglamento 63 straipsnio 1 dalyje, jos apie plotą, kuriam tie papildomi leidimai taikomi, praneša Komisijai iki 2023, 2024 ir 2025 m. kovo 1 d.“;

| 5) | 33 straipsnis iš dalies keičiamas taip:


  a) | 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:


  „b) | Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 63 straipsnio 4 dalyje ir 64 straipsnio 3 dalyje ir šio reglamento 10 straipsnio 3 dalyje nurodytus pranešimus. Šie pranešimai teikiami naudojant šio reglamento IV priedo II dalyje nustatytą formą;“; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

33 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 63 straipsnio 4 dalyje ir 64 straipsnio 3 dalyje ir šio reglamento 10 straipsnio 3 dalyje nurodytus pranešimus. Šie pranešimai teikiami naudojant šio reglamento IV priedo II dalyje nustatytą formą;“;

| b) | 2 dalis papildoma antra pastraipa:

  „Nukrypstant nuo pirmos pastraipos c punkto, valstybės narės iki 2023 m. kovo 1 d. praneša Komisijai apie leidimus, išduotus nuo 2022 m. rugpjūčio 1 d. iki gruodžio 31 d., kuriais pakeistos galiojančios sodinimo teisės, kaip nurodyta šio reglamento 10 straipsnio 3 dalyje.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalis papildoma antra pastraipa:

„Nukrypstant nuo pirmos pastraipos c punkto, valstybės narės iki 2023 m. kovo 1 d. praneša Komisijai apie leidimus, išduotus nuo 2022 m. rugpjūčio 1 d. iki gruodžio 31 d., kuriais pakeistos galiojančios sodinimo teisės, kaip nurodyta šio reglamento 10 straipsnio 3 dalyje.“;

| 6) | I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą; |
| --- | --- |

6)

I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą;

| 7) | III priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą; |
| --- | --- |

7)

III priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą;

| 8) | IV priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento III priedą. |
| --- | --- |

8)

IV priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento III priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. spalio 13 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  2017 m. gruodžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/274, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatų dėl leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos, sertifikavimo, įvežimo ir išvežimo operacijų registro, privalomųjų deklaracijų bei pranešimų ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatų dėl atitinkamų patikrų taikymo taisyklės ir panaikinamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/561 (OL L 58, 2018 2 28, p. 60).

2

(3)  
  2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2117, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas, (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų, (ES) Nr. 251/2014 dėl aromatizuotų vyno produktų apibrėžties, aprašymo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos ir (ES) Nr. 228/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams (OL L 435, 2021 12 6, p. 262).

3

(4)  
  2017 m. gruodžio 11 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/273, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos, vynuogynų registro, lydimųjų dokumentų ir sertifikavimo, įvežimo ir išvežimo operacijų registro, privalomųjų deklaracijų, pranešimų bei praneštos informacijos skelbimo ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatos dėl atitinkamų patikrų bei nuobaudų, iš dalies keičiami Komisijos reglamentai (EB) Nr. 555/2008, (EB) Nr. 606/2009 bei (EB) Nr. 607/2009 ir panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 436/2009 bei Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/560 (OL L 58, 2018 2 28, p. 1).

4

---

I PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274 I priedo B dalis pakeičiama taip:

„B.   PASKIRSTYMAS ATSIŽVELGIANT Į PRIORITETO NUSTATYMO KRITERIJUS

Bendro hektarų, skirtų naujiems vynmedžiams sodinti, skaičiaus dalis, kurią valstybės narės nusprendė nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu paskirstyti remdamosi 4 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktyje nurodytais prioriteto nustatymo kriterijais, padalijama pagal atskiras reikalavimus atitinkančias paraiškas tokiu būdu:

| a) | valstybės narės nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu pasirenka prioriteto nustatymo kriterijus ir visiems pasirinktiems kriterijams gali suteikti vienodą svarbą arba kiekvienam kriterijui suteikti skirtingą svorinį koeficientą. Tokius svorinius koeficientus valstybės narės gali vienodai taikyti nacionaliniu lygmeniu arba juos keisti priklausomai nuo valstybės narės teritorijoje esančios vietovės.
  Jei visiems nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu pasirinktiems kriterijams valstybės narės suteikia vienodą svarbą, kiekvienam kriterijui priskiriama vienetui (1) lygi vertė.
  Jei nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu pasirinktiems kriterijams valstybės narės suteikia skirtingus svorinius koeficientus, kiekvienam iš šių kriterijų priskiriama vertė nuo nulio (0) iki vieneto (1), o visų atskirų verčių suma visuomet turi būti lygi vienetui (1).
  Kai šių kriterijų svoriniai koeficientai skiriasi priklausomai nuo valstybės narės teritorijoje esančio regiono, kiekvienam tokiam kriterijui kiekviename regione priskiriama atskira vertė nuo nulio (0) iki vieneto (1). Šiuo atveju visų pasirinktų kriterijų kiekviename iš tų regionų atskirų svorinių koeficientų suma visuomet turi būti lygi vienetui (1); |
| --- | --- |

a)

valstybės narės nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu pasirenka prioriteto nustatymo kriterijus ir visiems pasirinktiems kriterijams gali suteikti vienodą svarbą arba kiekvienam kriterijui suteikti skirtingą svorinį koeficientą. Tokius svorinius koeficientus valstybės narės gali vienodai taikyti nacionaliniu lygmeniu arba juos keisti priklausomai nuo valstybės narės teritorijoje esančios vietovės.

Jei visiems nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu pasirinktiems kriterijams valstybės narės suteikia vienodą svarbą, kiekvienam kriterijui priskiriama vienetui (1) lygi vertė.

Jei nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu pasirinktiems kriterijams valstybės narės suteikia skirtingus svorinius koeficientus, kiekvienam iš šių kriterijų priskiriama vertė nuo nulio (0) iki vieneto (1), o visų atskirų verčių suma visuomet turi būti lygi vienetui (1).

Kai šių kriterijų svoriniai koeficientai skiriasi priklausomai nuo valstybės narės teritorijoje esančio regiono, kiekvienam tokiam kriterijui kiekviename regione priskiriama atskira vertė nuo nulio (0) iki vieneto (1). Šiuo atveju visų pasirinktų kriterijų kiekviename iš tų regionų atskirų svorinių koeficientų suma visuomet turi būti lygi vienetui (1);

| b) | kiekvieną atskirą reikalavimus atitinkančią paraišką valstybės narės įvertina pagal atitiktį prioriteto nustatymo kriterijams. Siekdamos įvertinti atitikties kiekvienam prioriteto nustatymo kriterijui lygį, valstybės narės nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu nustato bendrą skalę, kuria remiantis kiekvienai paraiškai už atitiktį kiekvienam iš šių kriterijų skiriamas tam tikras balų skaičius; |
| --- | --- |

b)

kiekvieną atskirą reikalavimus atitinkančią paraišką valstybės narės įvertina pagal atitiktį prioriteto nustatymo kriterijams. Siekdamos įvertinti atitikties kiekvienam prioriteto nustatymo kriterijui lygį, valstybės narės nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu nustato bendrą skalę, kuria remiantis kiekvienai paraiškai už atitiktį kiekvienam iš šių kriterijų skiriamas tam tikras balų skaičius;

| c) | bendroje skalėje turi būti iš anksto numatyta, kiek balų bus skiriama už atitikties kiekvienam kriterijui lygį, taip pat nurodomas balų skaičius, kuris bus skiriamas už atitiktį kiekvieno konkretaus kriterijaus kiekvienai sudėtinei daliai; |
| --- | --- |

c)

bendroje skalėje turi būti iš anksto numatyta, kiek balų bus skiriama už atitikties kiekvienam kriterijui lygį, taip pat nurodomas balų skaičius, kuris bus skiriamas už atitiktį kiekvieno konkretaus kriterijaus kiekvienai sudėtinei daliai;

| d) | valstybės narės nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu nustato atskirų paraiškų eilės sąrašą, remdamosi bendru kiekvienai atskirai paraiškai skirtų balų, atsižvelgiant į b punkte nurodytą atitiktį arba atitikties lygį ir, jei taikoma, a punkte nurodytą kriterijų svarbą, skaičiumi. Šiuo tikslu jos taiko tokią formulę:
  Pt = W 1 × Pt 1 + W 2 × Pt 2 + ... + W n × Pt n


  Pt | = | bendras konkrečiai atskirai paraiškai skirtų balų skaičius |
| --- | --- | --- | --- |
| W 1, W 2 ..., W n | = | 1, 2, ..., n kriterijų svorinis koeficientas |
| Pt 1, Pt 2 ..., Pt n | = | paraiškos atitikties 1, 2, ... n kriterijams lygis |

d)

valstybės narės nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu nustato atskirų paraiškų eilės sąrašą, remdamosi bendru kiekvienai atskirai paraiškai skirtų balų, atsižvelgiant į b punkte nurodytą atitiktį arba atitikties lygį ir, jei taikoma, a punkte nurodytą kriterijų svarbą, skaičiumi. Šiuo tikslu jos taiko tokią formulę:

Pt = W 1 × Pt 1 + W 2 × Pt 2 + ... + W n × Pt n

Pt

=

bendras konkrečiai atskirai paraiškai skirtų balų skaičius

W 1, W 2 ..., W n

=

1, 2, ..., n kriterijų svorinis koeficientas

Pt 1, Pt 2 ..., Pt n

=

paraiškos atitikties 1, 2, ... n kriterijams lygis

Vietovėse, kuriose visų prioriteto nustatymo kriterijų svorinis koeficientas yra lygus nuliui, visoms reikalavimus atitinkančioms paraiškoms už atitikties lygį skiriama didžiausia skalėje numatyta vertė;

| e) | valstybės narės leidimus atskiriems pareiškėjams išduoda laikydamosi d punkte minimame eilės sąraše nustatyto eiliškumo, kol paskirstomi visi pagal prioriteto nustatymo kriterijus numatyti skirti hektarai. Pareiškėjui išduodamas leidimas apsodinti visą prašomą skaičių hektarų ir tik tuomet išduodamas leidimas žemesnėje sąrašo vietoje esančiam kitam pareiškėjui.
  Jei numatyti hektarai baigiami skirstyti eilės sąrašo pozicijoje, kuriai priskirtos kelios vienodą balų skaičių surinkusios paraiškos, likusieji hektarai pagal tas paraiškas skiriami taikant proporcingumo principą; |
| --- | --- |

e)

valstybės narės leidimus atskiriems pareiškėjams išduoda laikydamosi d punkte minimame eilės sąraše nustatyto eiliškumo, kol paskirstomi visi pagal prioriteto nustatymo kriterijus numatyti skirti hektarai. Pareiškėjui išduodamas leidimas apsodinti visą prašomą skaičių hektarų ir tik tuomet išduodamas leidimas žemesnėje sąrašo vietoje esančiam kitam pareiškėjui.

Jei numatyti hektarai baigiami skirstyti eilės sąrašo pozicijoje, kuriai priskirtos kelios vienodą balų skaičių surinkusios paraiškos, likusieji hektarai pagal tas paraiškas skiriami taikant proporcingumo principą;

| f) | jei išduodant leidimus pagal A dalį ir šios dalies a–e punktus pasiekiama tam tikram regionui arba vietovei, kuriuose gali būti gaminami produktai su SKVN ar SGN, arba vietovei be geografinės nuorodos skirtų hektarų riba, pagal kitas su tuo regionu arba vietove susijusias paraiškas leidimai nebeišduodami.“ |
| --- | --- |

f)

jei išduodant leidimus pagal A dalį ir šios dalies a–e punktus pasiekiama tam tikram regionui arba vietovei, kuriuose gali būti gaminami produktai su SKVN ar SGN, arba vietovei be geografinės nuorodos skirtų hektarų riba, pagal kitas su tuo regionu arba vietove susijusias paraiškas leidimai nebeišduodami.“

---

II PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274 III priedo II dalis pakeičiama taip:

„II DALIS

Pagal 27 straipsnio 3 dalį analitinių duomenų bankui valstybėse narėse kasmet imamų ėminių skaičius

| — | 30 ėminių Bulgarijoje, |
| --- | --- |

—

30 ėminių Bulgarijoje,

| — | 20 ėminių Čekijoje, |
| --- | --- |

—

20 ėminių Čekijoje,

| — | 200 ėminių Vokietijoje, |
| --- | --- |

—

200 ėminių Vokietijoje,

| — | 50 ėminių Graikijoje, |
| --- | --- |

—

50 ėminių Graikijoje,

| — | 200 ėminių Ispanijoje, |
| --- | --- |

—

200 ėminių Ispanijoje,

| — | 400 ėminių Prancūzijoje, |
| --- | --- |

—

400 ėminių Prancūzijoje,

| — | 30 ėminių Kroatijoje, |
| --- | --- |

—

30 ėminių Kroatijoje,

| — | 400 ėminių Italijoje, |
| --- | --- |

—

400 ėminių Italijoje,

| — | 10 ėminių Kipre, |
| --- | --- |

—

10 ėminių Kipre,

| — | 4 ėminiai Liuksemburge, |
| --- | --- |

—

4 ėminiai Liuksemburge,

| — | 50 ėminių Vengrijoje, |
| --- | --- |

—

50 ėminių Vengrijoje,

| — | 4 ėminiai Maltoje, |
| --- | --- |

—

4 ėminiai Maltoje,

| — | 50 ėminių Austrijoje, |
| --- | --- |

—

50 ėminių Austrijoje,

| — | 50 ėminių Portugalijoje, |
| --- | --- |

—

50 ėminių Portugalijoje,

| — | 70 ėminių Rumunijoje, |
| --- | --- |

—

70 ėminių Rumunijoje,

| — | 20 ėminių Slovėnijoje, |
| --- | --- |

—

20 ėminių Slovėnijoje,

| — | 15 ėminių Slovakijoje.“ |
| --- | --- |

—

15 ėminių Slovakijoje.“

---

III PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274 IV priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | II dalies A lentelė pakeičiama taip:

  „A lentelė


  Leidimai sodinti naujus vynmedžius (procentinė dalis)


  Valstybė narė: | |
| --- | --- | --- |
| Pranešimo data: | |
| Metai: | |
| Skaičiavimo metodas pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 63 straipsnio 1 dalį: |
| Nacionaliniu lygmeniu taikytina procentinė dalis: | |
| Procentinės dalies apribojimo nacionaliniu lygmeniu pagrindimas (kai dalis mažesnė už 1 %): | |
| Plotas A: bendras faktiškai apsodintas plotas (ha) pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 63 straipsnio 1 dalies a punktą (praėjusio liepos mėn. 31 d.): | |
| B1: bendras faktiškai apsodintas plotas (ha) 2015 m. liepos 31 d: | |
| B2: plotas (ha), kuriam taikomos sodinimo teisės, kurios 2016 m. sausio 1 d. galėjo būti pakeistos leidimais: | |
| Plotas B (B1+B2): plotas pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 63 straipsnio 1 dalies b punktą: | |
| (Plotas A arba plotas B, padaugintas iš nacionaliniu lygmeniu taikomos procentinės dalies) = bendras plotas (ha), nacionaliniu lygmeniu skirtas naujiems vynmedžiams sodinti, nustatomas pagal sprendimu patvirtintus procentinį ir referencinį dydžius: | |
| Bendras plotas (ha), iš ankstesnių metų perkeltas pagal šio reglamento 7 straipsnio 3 dalį: | |
| Plotas (ha) pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 68 straipsnio 2a dalį (tik 2023–2025 m.): | |
| Bendras plotas (ha), kurį apima nacionaliniu lygmeniu išduoti leidimai sodinti naujus vynmedžius: | |

1)

II dalies A lentelė pakeičiama taip:

„A lentelė

Leidimai sodinti naujus vynmedžius (procentinė dalis)

Valstybė narė:

Pranešimo data:

Metai:

Skaičiavimo metodas pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 63 straipsnio 1 dalį:

Nacionaliniu lygmeniu taikytina procentinė dalis:

Procentinės dalies apribojimo nacionaliniu lygmeniu pagrindimas (kai dalis mažesnė už 1 %):

Plotas A: bendras faktiškai apsodintas plotas (ha) pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 63 straipsnio 1 dalies a punktą (praėjusio liepos mėn. 31 d.):

B1: bendras faktiškai apsodintas plotas (ha) 2015 m. liepos 31 d:

B2: plotas (ha), kuriam taikomos sodinimo teisės, kurios 2016 m. sausio 1 d. galėjo būti pakeistos leidimais:

Plotas B (B1+B2): plotas pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 63 straipsnio 1 dalies b punktą:

(Plotas A arba plotas B, padaugintas iš nacionaliniu lygmeniu taikomos procentinės dalies) = bendras plotas (ha), nacionaliniu lygmeniu skirtas naujiems vynmedžiams sodinti, nustatomas pagal sprendimu patvirtintus procentinį ir referencinį dydžius:

Bendras plotas (ha), iš ankstesnių metų perkeltas pagal šio reglamento 7 straipsnio 3 dalį:

Plotas (ha) pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 68 straipsnio 2a dalį (tik 2023–2025 m.):

Bendras plotas (ha), kurį apima nacionaliniu lygmeniu išduoti leidimai sodinti naujus vynmedžius:

Pranešimo terminas – kovo 1 d.“;

| 2) | VI dalyje pastabos po lentele pakeičiamos taip:

  „Pranešimo terminas – lapkričio 1 d.

  Pastaba. Ši lentelė su duomenimis apie kiekvienus vyno metus (nuo n-1 metų rugpjūčio 1 d. iki metų, kuriais teikiamas pranešimas, liepos 31 d.) turi būti perduodama iki metų, einančių po Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 68 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodyto termino arba termino, dėl kurio valstybė narė priima sprendimą remdamasi šio reglamento 10 straipsnio 1 dalimi, lapkričio 1 d.
  Tačiau 2022 m. rugpjūčio 1 d.–2022 m. gruodžio 31 d. laikotarpio pranešimas pateikiamas iki 2023 m. kovo 1 d.
  “ |
| --- | --- |

2)

VI dalyje pastabos po lentele pakeičiamos taip:

„Pranešimo terminas – lapkričio 1 d.

Pastaba. Ši lentelė su duomenimis apie kiekvienus vyno metus (nuo n-1 metų rugpjūčio 1 d. iki metų, kuriais teikiamas pranešimas, liepos 31 d.) turi būti perduodama iki metų, einančių po Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 68 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodyto termino arba termino, dėl kurio valstybė narė priima sprendimą remdamasi šio reglamento 10 straipsnio 1 dalimi, lapkričio 1 d.

Tačiau 2022 m. rugpjūčio 1 d.–2022 m. gruodžio 31 d. laikotarpio pranešimas pateikiamas iki 2023 m. kovo 1 d.
  “

---

| 2022 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/147 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/147

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/2568

2022 m. gruodžio 21 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605, kuriuo nustatomos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės, I priedas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai („Gyvūnų sveikatos teisės aktas“) (1), ypač į jo 71 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | afrikinis kiaulių maras yra infekcinė virusinė liga, kuria serga laikomos ir laukinės kiaulės ir kuri gali turėti didelį poveikį atitinkamų gyvūnų populiacijai ir ūkininkavimo pelningumui, dėl to gali būti sutrikdomas tų gyvūnų ir jų produktų siuntų vežimas Sąjungoje ir eksportas į trečiąsias šalis; |
| --- | --- |

(1)

afrikinis kiaulių maras yra infekcinė virusinė liga, kuria serga laikomos ir laukinės kiaulės ir kuri gali turėti didelį poveikį atitinkamų gyvūnų populiacijai ir ūkininkavimo pelningumui, dėl to gali būti sutrikdomas tų gyvūnų ir jų produktų siuntų vežimas Sąjungoje ir eksportas į trečiąsias šalis;

| (2) | Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/605 (2) buvo priimtas remiantis Reglamentu (ES) 2016/429 ir jame nustatytos specialios su afrikiniu kiaulių maru susijusios ligų kontrolės priemonės, kurias į to reglamento I priedą įtrauktos valstybės narės (toliau – susijusios valstybės narės) ribotą laikotarpį turi taikyti tame priede išvardytose I, II ir III apribojimų taikymo zonose; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/605 (2) buvo priimtas remiantis Reglamentu (ES) 2016/429 ir jame nustatytos specialios su afrikiniu kiaulių maru susijusios ligų kontrolės priemonės, kurias į to reglamento I priedą įtrauktos valstybės narės (toliau – susijusios valstybės narės) ribotą laikotarpį turi taikyti tame priede išvardytose I, II ir III apribojimų taikymo zonose;

| (3) | teritorijos, kurios į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedą įtrauktos kaip I, II ir III apribojimų taikymo zonos, yra grindžiamos su afrikiniu kiaulių maru susijusia epizootine situacija Sąjungoje. Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedas buvo paskutinį kartą iš dalies pakeistas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/2486 (3), pakitus su ta liga susijusiai epizootinei situacijai Italijoje ir Lenkijoje. Nuo to įgyvendinimo reglamento priėmimo dienos su šia liga susijusi epizootinė situacija tam tikrose susijusiose valstybėse narėse pasikeitė; |
| --- | --- |

(3)

teritorijos, kurios į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedą įtrauktos kaip I, II ir III apribojimų taikymo zonos, yra grindžiamos su afrikiniu kiaulių maru susijusia epizootine situacija Sąjungoje. Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedas buvo paskutinį kartą iš dalies pakeistas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/2486 (3), pakitus su ta liga susijusiai epizootinei situacijai Italijoje ir Lenkijoje. Nuo to įgyvendinimo reglamento priėmimo dienos su šia liga susijusi epizootinė situacija tam tikrose susijusiose valstybėse narėse pasikeitė;

| (4) | Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede nurodytų I, II ir III apribojimų taikymo zonų bet kokie pakeitimai turėtų būti grindžiami su afrikiniu kiaulių maru susijusia epizootine situacija šios ligos paveiktose teritorijose ir su afrikiniu kiaulių maru susijusia bendra epizootine situacija susijusioje valstybėje narėje, tos ligos tolesnio plitimo rizikos lygiu, moksliškai pagrįstais principais ir kriterijais, pagal kuriuos geografiškai apibrėžiamas zonavimas dėl afrikinio kiaulių maro, ir Sąjungos gairėmis, dėl kurių su valstybėmis narėmis susitarta Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatiniame komitete ir kurios viešai skelbiamos Komisijos svetainėje (4). Atliekant tokius pakeitimus taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tarptautinius standartus, pvz., Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos (toliau – WOAH) Sausumos gyvūnų sveikatos kodeksą (5), ir susijusių valstybių narių kompetentingų institucijų pateiktus zonavimo motyvus; |
| --- | --- |

(4)

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede nurodytų I, II ir III apribojimų taikymo zonų bet kokie pakeitimai turėtų būti grindžiami su afrikiniu kiaulių maru susijusia epizootine situacija šios ligos paveiktose teritorijose ir su afrikiniu kiaulių maru susijusia bendra epizootine situacija susijusioje valstybėje narėje, tos ligos tolesnio plitimo rizikos lygiu, moksliškai pagrįstais principais ir kriterijais, pagal kuriuos geografiškai apibrėžiamas zonavimas dėl afrikinio kiaulių maro, ir Sąjungos gairėmis, dėl kurių su valstybėmis narėmis susitarta Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatiniame komitete ir kurios viešai skelbiamos Komisijos svetainėje (4). Atliekant tokius pakeitimus taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tarptautinius standartus, pvz., Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos (toliau – WOAH) Sausumos gyvūnų sveikatos kodeksą (5), ir susijusių valstybių narių kompetentingų institucijų pateiktus zonavimo motyvus;

| (5) | nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/2486 priėmimo dienos Slovakijoje kilo naujų afrikinio kiaulių maro protrūkių tarp laukinių kiaulių; |
| --- | --- |

(5)

nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/2486 priėmimo dienos Slovakijoje kilo naujų afrikinio kiaulių maro protrūkių tarp laukinių kiaulių;

| (6) | 2022 m. gruodžio mėn. keli afrikinio kiaulių maro protrūkiai tarp laukinių kiaulių buvo nustatyti Slovakijos Zlate Moravcės apygardoje, teritorijoje, kuri šiuo metu nėra nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede. Dėl šių naujų afrikinio kiaulių maro protrūkių tarp laukinių kiaulių padidėja rizikos lygis ir į tai reikėtų atsižvelgti tame priede. Todėl ši Slovakijos teritorija, kuri šiuo metu tame priede nenurodyta kaip apribojimų taikymo zona ir kuri yra paveikta šių naujų afrikinio kiaulių maro protrūkių, dabar tame priede turėtų būti nurodyta kaip II apribojimų taikymo zona, o dabartinės I apribojimų taikymo zonos ribos turi būti iš naujo apibrėžtos, kad būtų atsižvelgta į šiuos naujausius protrūkius; |
| --- | --- |

(6)

2022 m. gruodžio mėn. keli afrikinio kiaulių maro protrūkiai tarp laukinių kiaulių buvo nustatyti Slovakijos Zlate Moravcės apygardoje, teritorijoje, kuri šiuo metu nėra nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede. Dėl šių naujų afrikinio kiaulių maro protrūkių tarp laukinių kiaulių padidėja rizikos lygis ir į tai reikėtų atsižvelgti tame priede. Todėl ši Slovakijos teritorija, kuri šiuo metu tame priede nenurodyta kaip apribojimų taikymo zona ir kuri yra paveikta šių naujų afrikinio kiaulių maro protrūkių, dabar tame priede turėtų būti nurodyta kaip II apribojimų taikymo zona, o dabartinės I apribojimų taikymo zonos ribos turi būti iš naujo apibrėžtos, kad būtų atsižvelgta į šiuos naujausius protrūkius;

| (7) | po šių naujausių afrikinio kiaulių maro protrūkių tarp laukinių kiaulių Slovakijoje ir atsižvelgiant į dabartinę epizootinę situaciją, susijusią su afrikiniu kiaulių maru Sąjungoje, zonavimas šioje valstybėje narėje buvo iš naujo įvertintas ir atnaujintas pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 5, 6 ir 7 straipsnius. Taikomos rizikos valdymo priemonės taip pat buvo iš naujo įvertintos ir atnaujintos. Šie pakeitimai turėtų atsispindėti Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede; |
| --- | --- |

(7)

po šių naujausių afrikinio kiaulių maro protrūkių tarp laukinių kiaulių Slovakijoje ir atsižvelgiant į dabartinę epizootinę situaciją, susijusią su afrikiniu kiaulių maru Sąjungoje, zonavimas šioje valstybėje narėje buvo iš naujo įvertintas ir atnaujintas pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 5, 6 ir 7 straipsnius. Taikomos rizikos valdymo priemonės taip pat buvo iš naujo įvertintos ir atnaujintos. Šie pakeitimai turėtų atsispindėti Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priede;

| (8) | siekiant atsižvelgti į naujausius epizootinės afrikinio kiaulių maro situacijos Sąjungoje pokyčius ir aktyviai kovoti su rizika, susijusia su šios ligos plitimu, turėtų būti nustatytos naujos pakankamo dydžio apribojimų taikymo zonos Slovakijoje, ir jos turėtų būti įtrauktos į I ir II apribojimų taikymo zonų sąrašus. Kadangi su afrikiniu kiaulių maru susijusi situacija Sąjungoje yra labai dinamiška, nustatant šių naujų apribojimų taikymo zonų ribas buvo atsižvelgta į epizootinę situaciją aplinkinėse teritorijose; |
| --- | --- |

(8)

siekiant atsižvelgti į naujausius epizootinės afrikinio kiaulių maro situacijos Sąjungoje pokyčius ir aktyviai kovoti su rizika, susijusia su šios ligos plitimu, turėtų būti nustatytos naujos pakankamo dydžio apribojimų taikymo zonos Slovakijoje, ir jos turėtų būti įtrauktos į I ir II apribojimų taikymo zonų sąrašus. Kadangi su afrikiniu kiaulių maru susijusi situacija Sąjungoje yra labai dinamiška, nustatant šių naujų apribojimų taikymo zonų ribas buvo atsižvelgta į epizootinę situaciją aplinkinėse teritorijose;

| (9) | atsižvelgiant į tai, kad į epizootinę situaciją Sąjungoje dėl afrikinio kiaulių maro plitimo reikia reaguoti skubiai, svarbu, kad Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedo pakeitimai, padaryti šiuo įgyvendinimo reglamentu, įsigaliotų kuo greičiau; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgiant į tai, kad į epizootinę situaciją Sąjungoje dėl afrikinio kiaulių maro plitimo reikia reaguoti skubiai, svarbu, kad Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedo pakeitimai, padaryti šiuo įgyvendinimo reglamentu, įsigaliotų kuo greičiau;

| (10) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateikiamu tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. gruodžio 21 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 84, 2016 3 31, p. 1.

1

(2)  
  2021 m. balandžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/605, kuriuo nustatomos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės (OL L 129, 2021 4 15, p. 1).

2

(3)  
  2022 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2486, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605, kuriuo nustatomos specialios afrikinio kiaulių maro kontrolės priemonės, I priedas (OL L 323, 2022 12 19, p. 33).

3

(4)  Darbinis dokumentas SANTE/7112/2015/Rev. 3 „AKM zonos geografinio nustatymo principai ir kriterijai“; https://food.ec.europa.eu/animals/animal-diseases/diseases-and-control-measures/african-swine-fever_lt.

4

(5)  OIE Sausumos gyvūnų sveikatos kodeksas, 29-as leidimas, 2021 m. I ir II tomai ISBN 978-92-95115-40-8; https://www.woah.org/en/what-we-do/standards/codes-and-manuals/terrestrial-code-online-access/.

5

---

PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/605 I priedas pakeičiamas taip:

„I PRIEDAS

APRIBOJIMŲ TAIKYMO ZONOS

I DALIS

1.   Vokietija

Šios I apribojimų taikymo zonos Vokietijoje:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:


  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:


  — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg,

| — | Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge,

| — | Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf,

| — | Landkreis Barnim:


  — | Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238,

| — | Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239,

| — | Gemeinde Althüttendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Althüttendorf,

| — | Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200,

| — | Gemeinde Britz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Britz,

| — | Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200,

| — | Gemeinde Breydin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Breydin,

| — | Gemeinde Melchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Melchow,

| — | Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg,

| — | Hohenfinow südlich der B167, |
| --- | --- |

—

Hohenfinow südlich der B167,

| — | Landkreis Uckermark:


  — | Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow,

| — | Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark,

| — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf,

| — | Gemeinde Zichow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zichow,

| — | Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27,

| — | Gemeinde Tantow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tantow,

| — | Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Radekow, der Gemarkung Rosow südlich der K 7311 und der Gemarkung Neurochlitz westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Radekow, der Gemarkung Rosow südlich der K 7311 und der Gemarkung Neurochlitz westlich der B2,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow westlich der B2 sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und der B2 bis zur Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow westlich der B2 sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und der B2 bis zur Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend,

| — | Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2,

| — | Landkreis Oder-Spree:


  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| — | Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg,

| — | Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36,

| — | Gemeinde Rauen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rauen,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| — | Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36,

| — | Landkreis Spree-Neiße:


  — | Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf,

| — | Gemeinde Guhrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guhrow,

| — | Gemeinde Werben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Werben,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow nördl. der BAB 15, Gulben, Papitz, Babow, Eichow, Limberg und Milkersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow nördl. der BAB 15, Gulben, Papitz, Babow, Eichow, Limberg und Milkersdorf,

| — | Gemeinde Burg (Spreewald) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Burg (Spreewald)

| — | Kreisfreie Stadt Cottbus außer den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB, |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Cottbus außer den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:


  — | Gemeinde Lauchhammer, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Lauchhammer,

| — | Gemeinde Schwarzheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarzheide,

| — | Gemeinde Schipkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schipkau,

| — | Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg und Reppist, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg und Reppist,

| — | die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen, |
| --- | --- |

—

die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen,

| — | Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Wormlage, Saalhausen, Barzig, Freienhufen, Großräschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Wormlage, Saalhausen, Barzig, Freienhufen, Großräschen,

| — | Gemeinde Vetschau/Spreewald mit den Gemarkungen: Naundorf, Fleißdorf, Suschow, Stradow, Göritz, Koßwig, Vetschau, Repten, Tornitz, Missen und Orgosen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vetschau/Spreewald mit den Gemarkungen: Naundorf, Fleißdorf, Suschow, Stradow, Göritz, Koßwig, Vetschau, Repten, Tornitz, Missen und Orgosen,

| — | Gemeinde Calau mit den Gemarkungen: Kalkwitz, Mlode, Saßleben, Reuden, Bolschwitz, Säritz, Calau, Kemmen, Werchow und Gollmitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Calau mit den Gemarkungen: Kalkwitz, Mlode, Saßleben, Reuden, Bolschwitz, Säritz, Calau, Kemmen, Werchow und Gollmitz,

| — | Gemeinde Luckaitztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Luckaitztal,

| — | Gemeinde Bronkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bronkow,

| — | Gemeinde Altdöbern mit der Gemarkung Altdöbern westlich der Bahnlinie, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altdöbern mit der Gemarkung Altdöbern westlich der Bahnlinie,

| — | Gemeinde Tettau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tettau,

| — | Landkreis Elbe-Elster:


  — | Gemeinde Großthiemig, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Elbe-Elster:

—

Gemeinde Großthiemig,

| — | Gemeinde Hirschfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschfeld,

| — | Gemeinde Gröden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gröden,

| — | Gemeinde Schraden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schraden,

| — | Gemeinde Merzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Merzdorf,

| — | Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder,

| — | Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa,

| — | Landkreis Prignitz:


  — | Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow,

| — | Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld,

| — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| — | Gemeinde Gülitz-Reetz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gülitz-Reetz,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske,

| — | Gemeinde Triglitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Triglitz,

| — | Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne,

| — | Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow,

| — | Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen,

| — | Gemeinde Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Meyenburg,

| — | Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen,

Bundesland Sachsen:

| — | Stadt Dresden:


  — | Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Landkreis Meißen:


  — | Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Hirschstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschstein,

| — | Gemeinde Käbschütztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Käbschütztal,

| — | Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Lommatzsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lommatzsch,

| — | Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Nossen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Nossen,

| — | Gemeinde Stadt Riesa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Riesa,

| — | Gemeinde Stadt Strehla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Strehla,

| — | Gemeinde Stauchitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stauchitz,

| — | Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Zeithain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeithain,

| — | Landkreis Mittelsachsen:


  — | Gemeinde Großweitzschen mit den Ortsteilen Döschütz, Gadewitz, Niederranschütz, Redemitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Mittelsachsen:

—

Gemeinde Großweitzschen mit den Ortsteilen Döschütz, Gadewitz, Niederranschütz, Redemitz,

| — | Gemeinde Ostrau mit den Ortsteilen Auerschütz, Beutig, Binnewitz, Clanzschwitz, Delmschütz, Döhlen, Jahna, Kattnitz, Kiebitz, Merschütz, Münchhof, Niederlützschera, Noschkowitz, Oberlützschera, Obersteina, Ostrau, Pulsitz, Rittmitz, Schlagwitz, Schmorren, Schrebitz, Sömnitz, Trebanitz, Zschochau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ostrau mit den Ortsteilen Auerschütz, Beutig, Binnewitz, Clanzschwitz, Delmschütz, Döhlen, Jahna, Kattnitz, Kiebitz, Merschütz, Münchhof, Niederlützschera, Noschkowitz, Oberlützschera, Obersteina, Ostrau, Pulsitz, Rittmitz, Schlagwitz, Schmorren, Schrebitz, Sömnitz, Trebanitz, Zschochau,

| — | Gemeinde Reinsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reinsberg,

| — | Gemeinde Stadt Döbeln mit den Ortsteilen Beicha, Bormitz, Choren, Döbeln, Dreißig, Geleitshäuser, Gertitzsch, Gödelitz, Großsteinbach, Juchhöh, Kleinmockritz, Leschen, Lüttewitz, Maltitz, Markritz, Meila, Mochau, Nelkanitz, Oberranschütz, Petersberg, Präbschütz, Prüfern, Schallhausen, Schweimnitz, Simselwitz, Theeschütz, Zschackwitz, Zschäschütz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Döbeln mit den Ortsteilen Beicha, Bormitz, Choren, Döbeln, Dreißig, Geleitshäuser, Gertitzsch, Gödelitz, Großsteinbach, Juchhöh, Kleinmockritz, Leschen, Lüttewitz, Maltitz, Markritz, Meila, Mochau, Nelkanitz, Oberranschütz, Petersberg, Präbschütz, Prüfern, Schallhausen, Schweimnitz, Simselwitz, Theeschütz, Zschackwitz, Zschäschütz,

| — | Gemeinde Stadt Großschirma mit den Ortsteilen Obergruna, Siebenlehn, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großschirma mit den Ortsteilen Obergruna, Siebenlehn,

| — | Gemeinde Stadt Roßwein mit den Ortsteilen Gleisberg, Haßlau, Klinge, Naußlitz, Neuseifersdorf, Niederforst, Ossig, Roßwein, Seifersdorf, Wettersdorf, Wetterwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Roßwein mit den Ortsteilen Gleisberg, Haßlau, Klinge, Naußlitz, Neuseifersdorf, Niederforst, Ossig, Roßwein, Seifersdorf, Wettersdorf, Wetterwitz,

| — | Gemeinde Striegistal mit den Ortsteilen Gersdorf, Kummersheim, Marbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Striegistal mit den Ortsteilen Gersdorf, Kummersheim, Marbach,

| — | Gemeinde Zschaitz-Ottewig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zschaitz-Ottewig,

| — | Landkreis Nordsachsen:


  — | Gemeinde Arzberg mit den Ortsteilen Stehla, Tauschwitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Nordsachsen:

—

Gemeinde Arzberg mit den Ortsteilen Stehla, Tauschwitz,

| — | Gemeinde Cavertitz mit den Ortsteilen Außig, Cavertitz, Klingenhain, Schirmenitz, Treptitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Cavertitz mit den Ortsteilen Außig, Cavertitz, Klingenhain, Schirmenitz, Treptitz,

| — | Gemeinde Liebschützberg mit den Ortsteilen Borna, Bornitz, Clanzschwitz, Ganzig, Kleinragewitz, Laas, Leckwitz, Liebschütz, Sahlassan, Schönnewitz, Terpitz östlich der Querung am Käferberg, Wadewitz, Zaußwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liebschützberg mit den Ortsteilen Borna, Bornitz, Clanzschwitz, Ganzig, Kleinragewitz, Laas, Leckwitz, Liebschütz, Sahlassan, Schönnewitz, Terpitz östlich der Querung am Käferberg, Wadewitz, Zaußwitz,

| — | Gemeinde Naundorf mit den Ortsteilen Casabra, Gastewitz, Haage, Hof, Hohenwussen, Kreina, Nasenberg, Raitzen, Reppen, Salbitz, Stennschütz, Zeicha, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Naundorf mit den Ortsteilen Casabra, Gastewitz, Haage, Hof, Hohenwussen, Kreina, Nasenberg, Raitzen, Reppen, Salbitz, Stennschütz, Zeicha,

| — | Gemeinde Stadt Belgern-Schildau mit den Ortsteilen Ammelgoßwitz, Dröschkau, Liebersee östlich der B182, Oelzschau, Seydewitz, Staritz, Wohlau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Belgern-Schildau mit den Ortsteilen Ammelgoßwitz, Dröschkau, Liebersee östlich der B182, Oelzschau, Seydewitz, Staritz, Wohlau,

| — | Gemeinde Stadt Mügeln mit den Ortsteilen Mahris, Schweta südlich der K8908, Zschannewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Mügeln mit den Ortsteilen Mahris, Schweta südlich der K8908, Zschannewitz,

| — | Gemeinde Stadt Oschatz mit den Ortsteilen Lonnewitz östlich des Sandbaches und nördlich der B6, Oschatz östlich des Schmorkauer Wegs und nördlich der S28, Rechau, Schmorkau, Zöschau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Oschatz mit den Ortsteilen Lonnewitz östlich des Sandbaches und nördlich der B6, Oschatz östlich des Schmorkauer Wegs und nördlich der S28, Rechau, Schmorkau, Zöschau,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:


  — | Gemeinde Bannewitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Bannewitz,

| — | Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach,

| — | Gemeinde Kreischa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreischa,

| — | Gemeinde Lohmen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohmen,

| — | Gemeinde Müglitztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müglitztal,

| — | Gemeinde Stadt Dohna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Dohna,

| — | Gemeinde Stadt Freital, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Freital,

| — | Gemeinde Stadt Heidenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Heidenau,

| — | Gemeinde Stadt Hohnstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hohnstein,

| — | Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa.,

| — | Gemeinde Stadt Pirna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Pirna,

| — | Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz,

| — | Gemeinde Stadt Stolpen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Stolpen,

| — | Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen,

| — | Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Vorpommern Greifswald


  — | Gemeinde Penkun, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Vorpommern Greifswald

—

Gemeinde Penkun,

| — | Gemeinde Nadrensee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nadrensee,

| — | Gemeinde Krackow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Krackow,

| — | Gemeinde Glasow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glasow,

| — | Gemeinde Grambow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grambow,

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:


  — | Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow,

| — | Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf,

| — | Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz,

| — | Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven,

| — | Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin,

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf,

| — | Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin,

| — | Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor,

| — | Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch,

| — | Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin,

| — | Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow,

| — | Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise),

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau,

| — | Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel,

| — | Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16,

| — | Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow,

| — | Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow,

| — | Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug,

| — | Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch,

| — | Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz,

| — | Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder.

2.   Estija

Šios I apribojimų taikymo zonos Estijoje:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Graikija

Šios I apribojimų taikymo zonos Graikijoje:

| — | in the regional unit of Drama:


  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:


  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:


  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:


  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:


  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Latvija

Šios I apribojimų taikymo zonos Latvijoje:

| — | Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta,

| — | Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes.

5.   Lietuva

Šios I apribojimų taikymo zonos Lietuvoje:

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė, išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijas, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė, išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijas,

| — | Palangos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos.

6.   Vengrija

Šios I apribojimų taikymo zonos Vengrijoje:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Lenkija

Šios I apribojimų taikymo zonos Lenkijoje:

w województwie kujawsko - pomorskim:

| — | powiat rypiński, |
| --- | --- |

—

powiat rypiński,

| — | powiat brodnicki, |
| --- | --- |

—

powiat brodnicki,

| — | powiat grudziądzki, |
| --- | --- |

—

powiat grudziądzki,

| — | powiat miejski Grudziądz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Grudziądz,

| — | powiat wąbrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat wąbrzeski,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | powiat łomżyński, |
| --- | --- |

—

powiat łomżyński,

| — | powiat kolneński, |
| --- | --- |

—

powiat kolneński,

| — | powiat zambrowski, |
| --- | --- |

—

powiat zambrowski,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim,

| — | część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | gmina Krempna w powiecie jasielskim, |
| --- | --- |

—

gmina Krempna w powiecie jasielskim,

| — | część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | część powiatu dębickiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu dębickiego niewymieniona w części II załącznika I,

w województwie świętokrzyskim:

| — | powiat buski, |
| --- | --- |

—

powiat buski,

| — | powiat kazimierski, |
| --- | --- |

—

powiat kazimierski,

| — | powiat skarżyski, |
| --- | --- |

—

powiat skarżyski,

| — | część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat staszowski, |
| --- | --- |

—

powiat staszowski,

| — | gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Bodzentyn, Bieliny, Chmielnik, Daleszyce, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, Pierzchnica, Raków, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzentyn, Bieliny, Chmielnik, Daleszyce, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, Pierzchnica, Raków, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| — | powiat pińczowski, |
| --- | --- |

—

powiat pińczowski,

| — | gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim,

| — | gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki, Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki, Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| — | gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | część powiatu kwidzyńskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu kwidzyńskiego niewymieniona w części II załącznika I,

w województwie lubuskim:

| — | gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim,

| — | gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

w województwie dolnośląskim:

| — | gminy Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Wiązów w powiecie strzelińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wiązów w powiecie strzelińskim,

| — | część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica, Szklarska Poręba w powiecie karkonoskim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica, Szklarska Poręba w powiecie karkonoskim,

| — | część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 366, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 366,

| — | gminy Bolków, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor, część gminy Męcinka położona na południe od drogi nr 363 w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolków, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor, część gminy Męcinka położona na południe od drogi nr 363 w powiecie jaworskim,

| — | gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim,

| — | gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim,

| — | gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim,

| — | gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim,

| — | gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a nastęnie na wschód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a nastęnie na wschód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| — | gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| — | gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gmina Czempiń w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Czempiń w powiecie kościańskim,

| — | gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | gmina Dobrzyca w powiecie pleszewskim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobrzyca w powiecie pleszewskim,

| — | gminy Odolanów, Przygodzice, Raszków, Sośnice, część gminy wiejskiej Ostrów Wielkopolski położona na zachód od miasta Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Odolanów, Przygodzice, Raszków, Sośnice, część gminy wiejskiej Ostrów Wielkopolski położona na zachód od miasta Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| — | gmina Kobyla Góra w powiecie ostrzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kobyla Góra w powiecie ostrzeszowskim,

| — | gminy Baranów, Bralin, Perzów, Rychtal, Trzcinica, Łęka Opatowska w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baranów, Bralin, Perzów, Rychtal, Trzcinica, Łęka Opatowska w powiecie kępińskim,

w województwie opolskim:

| — | gmina Pokój w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pokój w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim,

| — | gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

| — | gmina Grodków w powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodków w powiecie brzeskim,

| — | gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim,

| — | powiat miejski Opole, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Opole,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim,

| — | gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

| — | część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy,

| — | gminy Dobra (Szczecińska), Police w powiecie polickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobra (Szczecińska), Police w powiecie polickim,

w województwie małopolskim:

| — | powiat brzeski, |
| --- | --- |

—

powiat brzeski,

| — | powiat gorlicki, |
| --- | --- |

—

powiat gorlicki,

| — | powiat proszowicki, |
| --- | --- |

—

powiat proszowicki,

| — | część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim,

| — | powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Nowy Sącz,

| — | powiat tarnowski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnowski,

| — | powiat miejski Tarnów, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Tarnów,

| — | powiat dąbrowski. |
| --- | --- |

—

powiat dąbrowski.

8.   Slovakija

Šios I apribojimų taikymo zonos Slovakijoje:

| — | in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, |
| --- | --- |

—

in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, Kalná nad Hronom, Nový Tekov, Malé Kozmálovce, Veľké Kozmálovce, Tlmače, Rybník, Hronské Kosihy, Čajkov, Nová Dedina, Devičany, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, Kalná nad Hronom, Nový Tekov, Malé Kozmálovce, Veľké Kozmálovce, Tlmače, Rybník, Hronské Kosihy, Čajkov, Nová Dedina, Devičany,

| — | in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov,

| — | the whole district of Ružomberok, |
| --- | --- |

—

the whole district of Ružomberok,

| — | in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce, |
| --- | --- |

—

in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce,

| — | in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly, |
| --- | --- |

—

in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly,

| — | in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá, |
| --- | --- |

—

in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá,

| — | in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec, |
| --- | --- |

—

in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec,

| — | in the district of Prievidza, the municipalities of Handlová, Cígeľ, Podhradie, Lehota pod Vtáčnikom, Kamenec pod Vtáčnikom, Bystričany, Čereňany, Oslany, Horná Ves, Radobica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prievidza, the municipalities of Handlová, Cígeľ, Podhradie, Lehota pod Vtáčnikom, Kamenec pod Vtáčnikom, Bystričany, Čereňany, Oslany, Horná Ves, Radobica,

| — | in the district of Partizánske, the municipalities of Veľké Uherce, Pažiť, Kolačno, Veľký Klíž, Ješkova Ves, Klátová Nová Ves, |
| --- | --- |

—

in the district of Partizánske, the municipalities of Veľké Uherce, Pažiť, Kolačno, Veľký Klíž, Ješkova Ves, Klátová Nová Ves,

| — | in the district of Topoľčany, the municipalities of Krnča, Prázdnovce, Solčany, Nitrianska Streda, Čeľadince, Kovarce, Súlovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Topoľčany, the municipalities of Krnča, Prázdnovce, Solčany, Nitrianska Streda, Čeľadince, Kovarce, Súlovce,

| — | in the district of Zlaté Moravce, the municipalities of Zlatno, Mankovce, Velčice, Kostoľany pod Tríbečom, Ladice, Sľažany, Neverice, Beladice, Choča, Vieska nad Žitavou, Slepčany, Červený Hrádok, Nevidzany, Malé Vozokany, |
| --- | --- |

—

in the district of Zlaté Moravce, the municipalities of Zlatno, Mankovce, Velčice, Kostoľany pod Tríbečom, Ladice, Sľažany, Neverice, Beladice, Choča, Vieska nad Žitavou, Slepčany, Červený Hrádok, Nevidzany, Malé Vozokany,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II.

9.   Italija

Šios I apribojimų taikymo zonos Italijoje:

Piedmont Region:

| — | in the province of Alessandria, the municipalities Alessandria, of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Castelspina, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Sarezzano, |
| --- | --- |

—

in the province of Alessandria, the municipalities Alessandria, of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Castelspina, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Sarezzano,

| — | in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, Loazzolo, Cessole, Vesime, San Giorgio Scarampi, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, Loazzolo, Cessole, Vesime, San Giorgio Scarampi,

| — | in the province of Cuneo, the municipalities of Bergolo, Pezzolo Valle Uzzone, Cortemilia, Levice, Castelletto Uzzone, Perletto, |
| --- | --- |

—

in the province of Cuneo, the municipalities of Bergolo, Pezzolo Valle Uzzone, Cortemilia, Levice, Castelletto Uzzone, Perletto,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata, |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata,

| — | in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona, |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona,

Emilia-Romagna Region:

| — | in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba, |
| --- | --- |

—

in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba,

Lombardia Region:

| — | in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima, |
| --- | --- |

—

in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima,

Lazio Region:

| — | in the province of Rome,
  North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara,
  West: the municipality of Fiumicino,
  South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio,
  East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova. |
| --- | --- |

—

in the province of Rome,

North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara,

West: the municipality of Fiumicino,

South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio,

East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova.

Sardinia Region

| — | in South Sardinia Province the Municipalities of Ballao, Barumini, Escalaplano, Escolca Isola Amministrativa, Genuri, Gergei, Gesico, Guamaggiore, Las Plassas, Mandas, Orroli, Pauli Arbarei, Selegas, Setzu, Siddi, Siurgus Donigala, Suelli, Tuili, Turri, Ussaramanna, Villanovafranca, Villaputzu, |
| --- | --- |

—

in South Sardinia Province the Municipalities of Ballao, Barumini, Escalaplano, Escolca Isola Amministrativa, Genuri, Gergei, Gesico, Guamaggiore, Las Plassas, Mandas, Orroli, Pauli Arbarei, Selegas, Setzu, Siddi, Siurgus Donigala, Suelli, Tuili, Turri, Ussaramanna, Villanovafranca, Villaputzu,

| — | in Nuoro Province the Municipalities of Arzana Isola Amministrativa, Birori, Borore, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Dualchi, Gairo Isola Amministrativa, Galtelli, Irgoli, Jerzu Isola Amministrativa, Lanusei Isola Amministrativa, Loceri Isola Amministrativa, Loculi, Macomer at ovest della Strada Statale 131, Noragugume, Onifai, Orosei, Ortueri, Osini Isola Amministrativa, Perdasdefogu, Posada, Sindia Isola Amministrativa, Siniscola, Tertenia Isola Amministrativa, |
| --- | --- |

—

in Nuoro Province the Municipalities of Arzana Isola Amministrativa, Birori, Borore, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Dualchi, Gairo Isola Amministrativa, Galtelli, Irgoli, Jerzu Isola Amministrativa, Lanusei Isola Amministrativa, Loceri Isola Amministrativa, Loculi, Macomer at ovest della Strada Statale 131, Noragugume, Onifai, Orosei, Ortueri, Osini Isola Amministrativa, Perdasdefogu, Posada, Sindia Isola Amministrativa, Siniscola, Tertenia Isola Amministrativa,

| — | in Oristano Province the Municipalities of Aidomaggiore, Albagiara, Ardauli, Assolo, Asuni, Baradili, Baressa, Bidonì, Boroneddu, Busachi, Ghilarza, Gonnosnò, Mogorella, Neoneli, Nureci, Ruinas, Samugheo, Sedilo, Senis, Sini, Soddi, Sorradile Isola Amministrativa, Tadasuni, Ulà Tirso, Usellus, Villa Sant’antonio, |
| --- | --- |

—

in Oristano Province the Municipalities of Aidomaggiore, Albagiara, Ardauli, Assolo, Asuni, Baradili, Baressa, Bidonì, Boroneddu, Busachi, Ghilarza, Gonnosnò, Mogorella, Neoneli, Nureci, Ruinas, Samugheo, Sedilo, Senis, Sini, Soddi, Sorradile Isola Amministrativa, Tadasuni, Ulà Tirso, Usellus, Villa Sant’antonio,

| — | in Sassari Province the Municipalities of Ardara, Berchidda, Bonnanaro, Bonorva a ovest della Strada Statale 131, Borutta, Cheremule, Cossoine, Giave, Loiri Porto San Paolo, Monti, Mores a nord della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Olbia a sud della Strada Statale 127, Oschiri a nord della E 840, Ozieri a nord della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Semestene, Telti, Torralba, Tula. |
| --- | --- |

—

in Sassari Province the Municipalities of Ardara, Berchidda, Bonnanaro, Bonorva a ovest della Strada Statale 131, Borutta, Cheremule, Cossoine, Giave, Loiri Porto San Paolo, Monti, Mores a nord della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Olbia a sud della Strada Statale 127, Oschiri a nord della E 840, Ozieri a nord della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Semestene, Telti, Torralba, Tula.

10.   Čekija

Šios I apribojimų taikymo zonos Čekijoje:

Region of Liberec:

| — | in the district of Liberec, the municipalities of Hrádek nad Nisou, Oldřichov v Hájích, Grabštejn, Václavice u Hrádku nad Nisou, Horní Vítkov, Dolní Vítkov, Bílý Kostel nad Nisou, Dolní Chrastava, Horní Chrastava, Chrastava I, Nová Ves u Chrastavy, Mlýnice, Albrechtice u Frýdlantu, Kristiánov, Heřmanice u Frýdlantu, Dětřichov u Frýdlantu, Mníšek u Liberce, Oldřichov na Hranicích, Machnín, Svárov u Liberce, Desná I, Krásná Studánka, Stráž nad Nisou, Fojtka, Radčice u Krásné Studánky, Kateřinky u Liberce, Staré Pavlovice, Nové Pavlovice, Růžodol I, Františkov u Liberce, Liberec, Ruprechtice, Rudolfov, Horní Růžodol, Rochlice u Liberce, Starý Harcov, Vratislavice nad Nisou, Kunratice u Liberce, Proseč nad Nisou, Lukášov, Rýnovice, Jablonec nad Nisou, Jablonecké Paseky, Jindřichov nad Nisou, Mšeno nad Nisou, Lučany nad Nisou, Smržovka, Tanvald, Jiřetín pod Bukovou, Dolní Maxov, Antonínov, Horní Maxov, Karlov u Josefova Dolu, Loučná nad Nisou, Hraničná nad Nisou, Janov nad Nisou, Bedřichov u Jablonce nad Nisou, Josefův Důl u Jablonce nad Nisou, Albrechtice v Jizerských horách, Desná III, Polubný, Harrachov, Jizerka, Hejnice, Bílý Potok pod Smrkem. |
| --- | --- |

—

in the district of Liberec, the municipalities of Hrádek nad Nisou, Oldřichov v Hájích, Grabštejn, Václavice u Hrádku nad Nisou, Horní Vítkov, Dolní Vítkov, Bílý Kostel nad Nisou, Dolní Chrastava, Horní Chrastava, Chrastava I, Nová Ves u Chrastavy, Mlýnice, Albrechtice u Frýdlantu, Kristiánov, Heřmanice u Frýdlantu, Dětřichov u Frýdlantu, Mníšek u Liberce, Oldřichov na Hranicích, Machnín, Svárov u Liberce, Desná I, Krásná Studánka, Stráž nad Nisou, Fojtka, Radčice u Krásné Studánky, Kateřinky u Liberce, Staré Pavlovice, Nové Pavlovice, Růžodol I, Františkov u Liberce, Liberec, Ruprechtice, Rudolfov, Horní Růžodol, Rochlice u Liberce, Starý Harcov, Vratislavice nad Nisou, Kunratice u Liberce, Proseč nad Nisou, Lukášov, Rýnovice, Jablonec nad Nisou, Jablonecké Paseky, Jindřichov nad Nisou, Mšeno nad Nisou, Lučany nad Nisou, Smržovka, Tanvald, Jiřetín pod Bukovou, Dolní Maxov, Antonínov, Horní Maxov, Karlov u Josefova Dolu, Loučná nad Nisou, Hraničná nad Nisou, Janov nad Nisou, Bedřichov u Jablonce nad Nisou, Josefův Důl u Jablonce nad Nisou, Albrechtice v Jizerských horách, Desná III, Polubný, Harrachov, Jizerka, Hejnice, Bílý Potok pod Smrkem.

II DALIS

1.   Bulgarija

Šios II apribojimų taikymo zonos Bulgarijoje:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Vratza. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza.

2.   Vokietija

Šios II apribojimų taikymo zonos Vokietijoje:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:


  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum,

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Jacobsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| — | Gemeinde Langewahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl,

| — | Gemeinde Berkenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36,

| — | Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:


  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:


  — | Gemeinde Schenkendöbern, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern,

| — | Gemeinde Guben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben,

| — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow südlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow südlich der BAB 15,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack,

| — | Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Gemeinde Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Wiesengrund, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund,

| — | Gemeinde Spremberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg,

| — | Gemeinde Welzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Welzow,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree,

| — | Gemeinde Drebkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drebkau,

| — | Kreisfreie Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB 15,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:


  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| — | Gemeinde Neuhardenberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow,

| — | Gemeinde Seelow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe,

| — | Gemeinde Lietzen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| — | Gemeinde Zeschdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen,

| — | Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35,

| — | Gemeinde Oderaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167,

| — | Gemeinde Neulewin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin,

| — | Gemeinde Neutrebbin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zechin,

| — | Landkreis Barnim:


  — | Gemeinde Lunow-Stolzenhagen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Lunow-Stolzenhagen,

| — | Gemeinde Parsteinsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parsteinsee,

| — | Gemeinde Oderberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderberg,

| — | Gemeinde Liepe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liepe,

| — | Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167),

| — | Gemeinde Niederfinow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederfinow,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200,

| — | Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198,

| — | Landkreis Uckermark:


  — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2,

| — | Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2,

| — | Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2,

| — | Gemeinde Berkholz-Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkholz-Meyenburg,

| — | Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2,

| — | Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und der B2 bis Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und der B2 bis Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend,

| — | Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Mescherin, der Gemarkung Neurochlitz östlich der B2 und der Gemarkung Rosow nördlich der K 7311, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Mescherin, der Gemarkung Neurochlitz östlich der B2 und der Gemarkung Rosow nördlich der K 7311,

| — | Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow,

| — | Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| — | Landkreis Prignitz:


  — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| — | Gemeinde Berge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berge,

| — | Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow,

| — | Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:


  — | Gemeinde Vetschau mit den Gemarkungen Wüstenhain und Laasow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Vetschau mit den Gemarkungen Wüstenhain und Laasow,

| — | Gemeinde Altdöbern mit den Gemarkungen Reddern, Ranzow, Pritzen, Altdöbern östlich der Bahnstrecke Altdöbern –Großräschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altdöbern mit den Gemarkungen Reddern, Ranzow, Pritzen, Altdöbern östlich der Bahnstrecke Altdöbern –Großräschen,

| — | Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Woschkow, Dörrwalde, Allmosen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Woschkow, Dörrwalde, Allmosen,

| — | Gemeinde Neu-Seeland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu-Seeland,

| — | Gemeinde Neupetershain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neupetershain,

| — | Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkungen Peickwitz, Sedlitz, Kleinkoschen, Großkoschen und Hosena, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkungen Peickwitz, Sedlitz, Kleinkoschen, Großkoschen und Hosena,

| — | Gemeinde Hohenbocka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenbocka,

| — | Gemeinde Grünewald, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünewald,

| — | Gemeinde Hermsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hermsdorf,

| — | Gemeinde Kroppen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kroppen,

| — | Gemeinde Ortrand, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ortrand,

| — | Gemeinde Großkmehlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großkmehlen,

| — | Gemeinde Lindenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindenau,

| — | Gemeinde Frauendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Frauendorf,

| — | Gemeinde Ruhland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhland,

| — | Gemeinde Guteborn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guteborn

| — | Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen, |
| --- | --- |

—

Landkreis Bautzen,

| — | Stadt Dresden:


  — | Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6,

| — | Landkreis Görlitz, |
| --- | --- |

—

Landkreis Görlitz,

| — | Landkreis Meißen:


  — | Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe,

| — | Gemeinde Ebersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ebersbach,

| — | Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Klipphausen östlich der S177, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen östlich der S177,

| — | Gemeinde Lampertswalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lampertswalde,

| — | Gemeinde Moritzburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Moritzburg,

| — | Gemeinde Niederau östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau östlich der B101,

| — | Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Priestewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priestewitz,

| — | Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönfeld,

| — | Gemeinde Stadt Coswig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Coswig,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Stadt Großenhain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großenhain,

| — | Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe,

| — | Gemeinde Stadt Radebeul, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radebeul,

| — | Gemeinde Stadt Radeburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeburg,

| — | Gemeinde Thiendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Thiendorf,

| — | Gemeinde Weinböhla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weinböhla,

| — | Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:


  — | Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West,

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:


  — | Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow,

| — | Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim),

| — | Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: Dambeck (bei Ludwigslust), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: Dambeck (bei Ludwigslust),

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin,

| — | Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf

| — | Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems,

| — | Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl,

| — | Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen,

| — | Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin,

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg,

| — | Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck,

| — | Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow,

| — | Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate,

| — | Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle,

| — | Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf,

| — | Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow,

| — | Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow,

| — | Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe,

| — | Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf,

| — | Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow.

3.   Estija

Šios II apribojimų taikymo zonos Estijoje:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Latvija

Šios II apribojimų taikymo zonos Latvijoje:

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Augšdaugavas novads, |
| --- | --- |

—

Augšdaugavas novads,

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Valmieras novads, |
| --- | --- |

—

Valmieras novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Daugavpils valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jelgavas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība.

5.   Lietuva

Šios II apribojimų taikymo zonos Lietuvoje:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybės Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybės Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos savivaldybės Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos savivaldybės Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybės Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybės Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Vengrija

Šios II apribojimų taikymo zonos Vengrijoje:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Lenkija

Šios II apribojimų taikymo zonos Lenkijoje:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | część powiatu gołdapskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gołdapskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | część powiatu oleckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu oleckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu giżyckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu giżyckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | powiat lidzbarski, |
| --- | --- |

—

powiat lidzbarski,

| — | gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | część powiatu węgorzewskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgorzewskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat olsztyński, |
| --- | --- |

—

powiat olsztyński,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

| — | powiat nidzicki, |
| --- | --- |

—

powiat nidzicki,

| — | część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu nowomiejskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu nowomiejskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu iławskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu iławskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu działdowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu działdowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski, |
| --- | --- |

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | powiat siemiatycki, |
| --- | --- |

—

powiat siemiatycki,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | powiat zwoleński, |
| --- | --- |

—

powiat zwoleński,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | powiat lipski, |
| --- | --- |

—

powiat lipski,

| — | powiat radomski |
| --- | --- |

—

powiat radomski

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | powiat szydłowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat szydłowiecki,

| — | gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim,

| — | gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim,

| — | powiat garwoliński, |
| --- | --- |

—

powiat garwoliński,

| — | gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim,

| — | część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim,

| — | gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | powiat janowski, |
| --- | --- |

—

powiat janowski,

| — | powiat puławski, |
| --- | --- |

—

powiat puławski,

| — | powiat rycki, |
| --- | --- |

—

powiat rycki,

| — | powiat łukowski, |
| --- | --- |

—

powiat łukowski,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | powiat lubartowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubartowski,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | powiat biłgorajski, |
| --- | --- |

—

powiat biłgorajski,

| — | powiat hrubieszowski, |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski,

| — | powiat krasnostawski, |
| --- | --- |

—

powiat krasnostawski,

| — | powiat chełmski, |
| --- | --- |

—

powiat chełmski,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat kraśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | powiat zamojski, |
| --- | --- |

—

powiat zamojski,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat stalowowolski, |
| --- | --- |

—

powiat stalowowolski,

| — | powiat lubaczowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubaczowski,

| — | gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | część powiatu jarosławskiego niewymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu jarosławskiego niewymieniona w części I załącznika I,

| — | gmina Kamień w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kamień w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | powiat leżajski, |
| --- | --- |

—

powiat leżajski,

| — | powiat niżański, |
| --- | --- |

—

powiat niżański,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim,

| — | gmina Ostrów, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, |
| --- | --- |

—

gmina Ostrów, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4,

| — | część gminy Czarna położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Czarna położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| — | powiat mielecki, |
| --- | --- |

—

powiat mielecki,

w województwie małopolskim:

| — | gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim, |
| --- | --- |

—

gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim,

| — | gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim, |
| --- | --- |

—

gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim,

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gmina Prabuty w powiecie kwidzyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Prabuty w powiecie kwidzyńskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim,

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Małomice Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Małomice Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim,

| — | powiat krośnieński, |
| --- | --- |

—

powiat krośnieński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | powiat sulęciński, |
| --- | --- |

—

powiat sulęciński,

| — | powiat międzyrzecki, |
| --- | --- |

—

powiat międzyrzecki,

| — | powiat świebodziński, |
| --- | --- |

—

powiat świebodziński,

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | część powiatu polkowickiego niewymieniona w częsci III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu polkowickiego niewymieniona w częsci III załącznika I,

| — | część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część |
| --- | --- |

—

gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część

| — | gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim,

| — | gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim,

| — | gmina Wądroże Wielkie, część gminy Męcinka położona na północ od drogi nr 363 w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wądroże Wielkie, część gminy Męcinka położona na północ od drogi nr 363 w powiecie jaworskim,

| — | gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim,

| — | gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim,

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat miejski Wrocław, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wrocław,

| — | gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Bierutów, Dziadowa Kłoda, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Bierutów, Dziadowa Kłoda, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | powiat bolesławiecki, |
| --- | --- |

—

powiat bolesławiecki,

| — | powiat milicki, |
| --- | --- |

—

powiat milicki,

| — | powiat górowski, |
| --- | --- |

—

powiat górowski,

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | powiat lwówecki, |
| --- | --- |

—

powiat lwówecki,

| — | gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów - Gorce, miasto Jedlina – Zdrój, miasto Szczawno – Zdrój w powiecie wałbrzyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów - Gorce, miasto Jedlina – Zdrój, miasto Szczawno – Zdrój w powiecie wałbrzyskim,

| — | powiat miejski Wałbrzych, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wałbrzych,

| — | gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

| — | gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | powiat międzychodzki, |
| --- | --- |

—

powiat międzychodzki,

| — | powiat nowotomyski, |
| --- | --- |

—

powiat nowotomyski,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, Murowana Goślina w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, Murowana Goślina w powiecie poznańskim,

| — | powiat rawicki, |
| --- | --- |

—

powiat rawicki,

| — | część powiatu szamotulskiego niewymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu szamotulskiego niewymieniona w części I załącznika I,

| — | część powiatu gostyńskiego niewymieniona w części I i III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gostyńskiego niewymieniona w części I i III załącznika I,

| — | gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Kołbaskowo w powiecie polickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kołbaskowo w powiecie polickim,

w województwie opolskim:

| — | gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim,

| — | gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim,

| — | część powiatu namysłowskiego niewymieniona w części I załącznika I. |
| --- | --- |

—

część powiatu namysłowskiego niewymieniona w części I załącznika I.

8.   Slovakija

Šios II apribojimų taikymo zonos Slovakijoje:

| — | the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš, |
| --- | --- |

—

in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Prešov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár, |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár,

| — | the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | the whole district of Žarnovica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Žarnovica,

| — | in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora, |
| --- | --- |

—

in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora,

| — | the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | the whole district of Liptovsky Mikuláš, |
| --- | --- |

—

the whole district of Liptovsky Mikuláš,

| — | the whole district of Trebišov’ |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov’

| — | in the district of Zlaté Moravce, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Zlaté Moravce, the whole municipalities not included in part I,

| — | in the district of Levice the municipality of Kozárovce. |
| --- | --- |

—

in the district of Levice the municipality of Kozárovce.

9.   Italija

Šios II apribojimų taikymo zonos Italijoje:

Piedmont Region:

| — | in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D’orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant’Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D’orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D’orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, Spigno Monferrato, Montechiaro d’Acqui, Castelletto d’Erro, Ponti, Denice, Pozzolo Formigaro, |
| --- | --- |

—

in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D’orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant’Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D’orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D’orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, Spigno Monferrato, Montechiaro d’Acqui, Castelletto d’Erro, Ponti, Denice, Pozzolo Formigaro,

| — | in the province of Asti, the municipality of Mombaldone, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipality of Mombaldone,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant’Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia, |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant’Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia,

| — | in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello, Mioglia, |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello, Mioglia,

Lazio Region:

| — | the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit „ASL RM1“, |
| --- | --- |

—

the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit „ASL RM1“,

Sardinia Region:

| — | In South Sardinia Province the Municipalities of Escolca, Esterzili, Genoni, Gesturi, Isili, Nuragus, Nurallao, Nurri, Sadali, Serri, Seui, Seulo, Villanova Tulo, |
| --- | --- |

—

In South Sardinia Province the Municipalities of Escolca, Esterzili, Genoni, Gesturi, Isili, Nuragus, Nurallao, Nurri, Sadali, Serri, Seui, Seulo, Villanova Tulo,

| — | In Nuoro Province the Municipalities of Atzara, Austis, Bari Sardo, Bitti, Bolotana, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Cardedu, Dorgali, Elini, Fonni, Gadoni, Gairo, Girasole, Ilbono, Jerzu, Lanusei, Lei, Loceri, Lodè, Lodine, Lotzorai, Lula, Macomer a ovest della Strada Statale 131, Meana Sardo, Nuoro, Oliena, Onani, Orune, Osidda, Osini, Ovodda, Silanus, Sorgono, Teti, Tiana, Torpè, Tortolì, Ulassai, Ussassai, |
| --- | --- |

—

In Nuoro Province the Municipalities of Atzara, Austis, Bari Sardo, Bitti, Bolotana, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Cardedu, Dorgali, Elini, Fonni, Gadoni, Gairo, Girasole, Ilbono, Jerzu, Lanusei, Lei, Loceri, Lodè, Lodine, Lotzorai, Lula, Macomer a ovest della Strada Statale 131, Meana Sardo, Nuoro, Oliena, Onani, Orune, Osidda, Osini, Ovodda, Silanus, Sorgono, Teti, Tiana, Torpè, Tortolì, Ulassai, Ussassai,

| — | In Oristano Province the Municipalities of Laconi, Nughedu Santa Vittoria, Sorradile, |
| --- | --- |

—

In Oristano Province the Municipalities of Laconi, Nughedu Santa Vittoria, Sorradile,

| — | In Sassari Province the Municipalities of Alà dei Sardi, Anela, Benetutti, Bono, Bonorva East of SS 131, Bottidda, Buddusò, Budoni, Bultei, Burgos, Esporlatu, Illorai, Ittireddu, Mores a sud della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Nughedu di San Nicolò, Nule, Olbia Isola Amministrativa (Berchiddeddu), Oschiri a sud della E 840, Ozieri a sud della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Padru, Pattada, San Teodoro. |
| --- | --- |

—

In Sassari Province the Municipalities of Alà dei Sardi, Anela, Benetutti, Bono, Bonorva East of SS 131, Bottidda, Buddusò, Budoni, Bultei, Burgos, Esporlatu, Illorai, Ittireddu, Mores a sud della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Nughedu di San Nicolò, Nule, Olbia Isola Amministrativa (Berchiddeddu), Oschiri a sud della E 840, Ozieri a sud della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Padru, Pattada, San Teodoro.

10.   Čekija

Šios II apribojimų taikymo zonos Čekijoje:

Region of Liberec:

| — | in the district of Liberec, the municipalities of Arnoltice u Bulovky, Hajniště pod Smrkem, Nové Město pod Smrkem, Dětřichovec, Bulovka, Horní Řasnice, Dolní Pertoltice, Krásný Les u Frýdlantu, Jindřichovice pod Smrkem, Horní Pertoltice, Dolní Řasnice, Raspenava, Dolní Oldřiš, Ludvíkov pod Smrkem, Lázně Libverda, Háj u Habartic, Habartice u Frýdlantu, Kunratice u Frýdlantu, Víska u Frýdlantu, Poustka u Frýdlantu, Višňová u Frýdlantu, Předlánce, Černousy, Boleslav, Ves, Andělka, Frýdlant, Srbská. |
| --- | --- |

—

in the district of Liberec, the municipalities of Arnoltice u Bulovky, Hajniště pod Smrkem, Nové Město pod Smrkem, Dětřichovec, Bulovka, Horní Řasnice, Dolní Pertoltice, Krásný Les u Frýdlantu, Jindřichovice pod Smrkem, Horní Pertoltice, Dolní Řasnice, Raspenava, Dolní Oldřiš, Ludvíkov pod Smrkem, Lázně Libverda, Háj u Habartic, Habartice u Frýdlantu, Kunratice u Frýdlantu, Víska u Frýdlantu, Poustka u Frýdlantu, Višňová u Frýdlantu, Předlánce, Černousy, Boleslav, Ves, Andělka, Frýdlant, Srbská.

III DALIS

1.   Bulgarija

Šios III apribojimų taikymo zonos Bulgarijoje:

| — | in Blagoevgrad region:


  — | the whole municipality of Sandanski |
| --- | --- | --- |

—

in Blagoevgrad region:

—

the whole municipality of Sandanski

| — | the whole municipality of Strumyani |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strumyani

| — | the whole municipality of Petrich, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Petrich,

| — | the Pazardzhik region:


  — | the whole municipality of Pazardzhik, |
| --- | --- | --- |

—

the Pazardzhik region:

—

the whole municipality of Pazardzhik,

| — | the whole municipality of Panagyurishte, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Panagyurishte,

| — | the whole municipality of Lesichevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lesichevo,

| — | the whole municipality of Septemvri, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Septemvri,

| — | the whole municipality of Strelcha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strelcha,

| — | in Plovdiv region


  — | the whole municipality of Hisar, |
| --- | --- | --- |

—

in Plovdiv region

—

the whole municipality of Hisar,

| — | the whole municipality of Suedinenie, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suedinenie,

| — | the whole municipality of Maritsa |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Maritsa

| — | the whole municipality of Rodopi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Rodopi,

| — | the whole municipality of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Plovdiv,

| — | in Varna region:


  — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik.

2.   Italija

Šios III apribojimų taikymo zonos Italijoje:

Sardinia Region:

| — | in Nuoro Province the Municipalities of Aritzo, Arzana, Baunei, Belvi, Desulo, Gavoi, Mamoiada, Ollolai, Olzai, Oniferi, Orani, Orgosolo, Orotelli, Ottana, Sarule, Talana, Tonara, Triei, Urzulei, Villagrande Strisaili. |
| --- | --- |

—

in Nuoro Province the Municipalities of Aritzo, Arzana, Baunei, Belvi, Desulo, Gavoi, Mamoiada, Ollolai, Olzai, Oniferi, Orani, Orgosolo, Orotelli, Ottana, Sarule, Talana, Tonara, Triei, Urzulei, Villagrande Strisaili.

3.   Latvija

Šios III apribojimų taikymo zonos Latvijoje:

| — | Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta.

4.   Lietuva

Šios III apribojimų taikymo zonos Lietuvoje:

| — | Jurbarko rajono savivaldybės Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybės Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybės Dubingių ir Giedraičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybės Dubingių ir Giedraičių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybės Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybės Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos.

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimeno ir Vilkaviškio miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimeno ir Vilkaviškio miesto seniūnijos.

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija. |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija.

5.   Lenkija

Šios III apribojimų taikymo zonos Lenkijoje:

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Banie, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Banie, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gmina Rybno, część gminy Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Płośnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Burkat – Skurpie – Rutkowice – Płośnica – Turza Mała – Koty, część gminy Lidzbark położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 541 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 544 w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rybno, część gminy Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Płośnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Burkat – Skurpie – Rutkowice – Płośnica – Turza Mała – Koty, część gminy Lidzbark położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 541 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 544 w powiecie działdowskim,

| — | część gminy Grodziczno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 w powiecie nowomiejskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Grodziczno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 w powiecie nowomiejskim,

| — | część gminy Lubawa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 537 biegnącą od wschodniej graniczy gminy do skrzyżowana z drogą nr 541, a następnie na wschód od liini wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 537 do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Lubawa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 537 biegnącą od wschodniej graniczy gminy do skrzyżowana z drogą nr 541, a następnie na wschód od liini wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 537 do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| — | gmina Dąbrówno, część gminy Grunwald położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 537 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Stębark, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Stębark do południowej granicy gminy i łączącej miejscowości Stębark – Łodwigowo w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Dąbrówno, część gminy Grunwald położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 537 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Stębark, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Stębark do południowej granicy gminy i łączącej miejscowości Stębark – Łodwigowo w powiecie ostródzkim,

| — | gmina Banie Mazurskie, część gminy Gołdap położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę bignącą od zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Pietraszki – Grygieliszki – Łobody - Bałupiany - Piękne Łąki do skrzyżowania z drogą nr 65, następnie od tego skrzyżowania na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 650 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 65 do miejscowości Wronki Wielkie i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wronki Wielkie – Suczki – Pietrasze – Kamionki – Wilkasy biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie gołdapskim, |
| --- | --- |

—

gmina Banie Mazurskie, część gminy Gołdap położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę bignącą od zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Pietraszki – Grygieliszki – Łobody - Bałupiany - Piękne Łąki do skrzyżowania z drogą nr 65, następnie od tego skrzyżowania na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 650 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 65 do miejscowości Wronki Wielkie i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wronki Wielkie – Suczki – Pietrasze – Kamionki – Wilkasy biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie gołdapskim,

| — | część gminy Pozdezdrze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Stręgiel – Gębałka – Kuty – Jakunówko – Jasieniec, część gminy Budry położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Skalisze – Budzewo – Budry – Brzozówko w powiecie węgorzewskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Pozdezdrze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Stręgiel – Gębałka – Kuty – Jakunówko – Jasieniec, część gminy Budry położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Skalisze – Budzewo – Budry – Brzozówko w powiecie węgorzewskim,

| — | część gminy Kruklanki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Jasieniec – Jeziorowskie – Podleśne w powiecie giżyckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kruklanki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Jasieniec – Jeziorowskie – Podleśne w powiecie giżyckim,

| — | część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Wierzbianki – Czerwony Dwór – Mazury w powiecie oleckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Wierzbianki – Czerwony Dwór – Mazury w powiecie oleckim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Niegosławice, Szprotawa w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Niegosławice, Szprotawa w powiecie żagańskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim,

| — | część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a następnie na zachód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a następnie na zachód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| — | część gminy Gostyń położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gostyń położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie gostyńskim,

| — | część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim |
| --- | --- |

—

część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim

| — | gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim,

| — | część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice - Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice - Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | część gminy Chocianów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Żabice, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Żabice – Trzebnice – Chocianowiec - Chocianów – Pasternik biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Chocianów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Żabice, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Żabice – Trzebnice – Chocianowiec - Chocianów – Pasternik biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie polkowickim,

| — | gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim,

| — | powiat miejski Legnica, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Legnica,

| — | część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gminy Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| — | powiat miejski Kielce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kielce,

| — | gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim,

| — | gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim. |
| --- | --- |

—

gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim.

6.   Rumunija

Šios III apribojimų taikymo zonos Rumunijoje:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

7.   Slovakija

Šios III apribojimų taikymo zonos Slovakijoje:

| — | The whole district of Vranov and Topľou, |
| --- | --- |

—

The whole district of Vranov and Topľou,

| — | In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa, |
| --- | --- |

—

In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa,

| — | In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany, |
| --- | --- |

—

In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany,

| — | In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava, |
| --- | --- |

—

In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava,

| — | In the district Of Sabinov: Daletice, |
| --- | --- |

—

In the district Of Sabinov: Daletice,

| — | In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany, |
| --- | --- |

—

In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce, |
| --- | --- |

—

In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce,

| — | In the district of Svidník: Pstruša, |
| --- | --- |

—

In the district of Svidník: Pstruša,

| — | In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec, |
| --- | --- |

—

In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec,

| — | In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica, |
| --- | --- |

—

In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica,

| — | The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II. |
| --- | --- |

—

The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II.

---

SPRENDIMAI

| 2022 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/186 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/186

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2022/2569

2022 m. lapkričio 14 d.

dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos Šalių konferencijos 19-ajame susitikime (CITES COP 19) (Panamoje (Panama), 2022 m. lapkričio 14–25 d.) ir dėl į CITES III priedą įtrauktinos rūšies pateikimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencija (CITES) (1), prie kurios Sąjunga prisijungė Tarybos sprendimu (ES) 2015/451 (2), įsigaliojo 1975 m. liepos 1 d. CITES Sąjungoje buvo įgyvendinta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 338/97 (3); |
| --- | --- |

(1)

Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencija (CITES) (1), prie kurios Sąjunga prisijungė Tarybos sprendimu (ES) 2015/451 (2), įsigaliojo 1975 m. liepos 1 d. CITES Sąjungoje buvo įgyvendinta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 338/97 (3);

| (2) | pagal CITES XI straipsnio 3 dalį Šalių konferencija (COP) gali, inter alia, priimti sprendimus dėl CITES priedų pakeitimų; |
| --- | --- |

(2)

pagal CITES XI straipsnio 3 dalį Šalių konferencija (COP) gali, inter alia, priimti sprendimus dėl CITES priedų pakeitimų;

| (3) | pagal CITES XVI straipsnį bet kuri CITES Šalis gali CITES sekretoriatui pateikti į CITES III priedą įtrauktinų rūšių, kurios tos Šalies jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje yra reglamentuojamos jų naudojimo prevencijos ar ribojimo tikslais ir kurių prekybos kontrolei būtinas kitų Šalių bendradarbiavimas, sąrašą; |
| --- | --- |

(3)

pagal CITES XVI straipsnį bet kuri CITES Šalis gali CITES sekretoriatui pateikti į CITES III priedą įtrauktinų rūšių, kurios tos Šalies jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje yra reglamentuojamos jų naudojimo prevencijos ar ribojimo tikslais ir kurių prekybos kontrolei būtinas kitų Šalių bendradarbiavimas, sąrašą;

| (4) | 2022 m. lapkričio 14–25 d. įvyksiančiame 19-ajame susitikime (CITES COP 19) COP turės priimti sprendimus dėl 52 pasiūlymų iš dalies pakeisti CITES priedus ir dėl daugelio kitų klausimų, susijusių su CITES įgyvendinimu ir aiškinimu; |
| --- | --- |

(4)

2022 m. lapkričio 14–25 d. įvyksiančiame 19-ajame susitikime (CITES COP 19) COP turės priimti sprendimus dėl 52 pasiūlymų iš dalies pakeisti CITES priedus ir dėl daugelio kitų klausimų, susijusių su CITES įgyvendinimu ir aiškinimu;

| (5) | tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi CITES COP 19, nes CITES priedų pakeitimai Sąjungai bus privalomi, o keli kiti sprendimai galės reikšmingai paveikti Sąjungos teisės turinį, visų pirma Komisijos reglamentą (EB) Nr. 865/2006 (4) ir Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 792/2012 (5); |
| --- | --- |

(5)

tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi CITES COP 19, nes CITES priedų pakeitimai Sąjungai bus privalomi, o keli kiti sprendimai galės reikšmingai paveikti Sąjungos teisės turinį, visų pirma Komisijos reglamentą (EB) Nr. 865/2006 (4) ir Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 792/2012 (5);

| (6) | Sąjungos siūloma pozicija, kurios turi būti laikomasi dėl įvairių prieš COP pateiktų pasiūlymų, yra grindžiama ekspertų atlikta jų pagrįstumo analize, atsižvelgiant į CITES nuostatas ir geriausius turimus mokslinius duomenis, taip pat jų suderinamumu su atitinkamomis Sąjungos taisyklėmis ir politika, |
| --- | --- |

(6)

Sąjungos siūloma pozicija, kurios turi būti laikomasi dėl įvairių prieš COP pateiktų pasiūlymų, yra grindžiama ekspertų atlikta jų pagrįstumo analize, atsižvelgiant į CITES nuostatas ir geriausius turimus mokslinius duomenis, taip pat jų suderinamumu su atitinkamomis Sąjungos taisyklėmis ir politika,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Sąjungos kompetencijai priklausančiais klausimais Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos Šalių konferencijos 19-ajame susitikime (CITES COP 19), išdėstyta šio sprendimo I ir II prieduose.

2 straipsnis

Jei nauja mokslinė ar techninė informacija, pateikta po šio sprendimo priėmimo ir prieš CITES COP 19 arba jo metu, galėtų turėti įtakos 1 straipsnyje nurodytai pozicijai, arba jei tame susitikime būtų pateikta peržiūrėtų arba naujų pasiūlymų, dėl kurių Sąjungos pozicija dar nenustatyta, Sąjungos pozicija turi būti parengta ją suderinant vietoje prieš Šalių konferencijos paprašant priimti sprendimą dėl tų pasiūlymų. Tokiais atvejais Sąjungos pozicija turi atitikti šio sprendimo prieduose išdėstytus principus.

3 straipsnis

Sąjunga pateikia į CITES III priedą įtrauktiną rūšį šio sprendimo IIa priede.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  OL L 75, 2015 3 19, p. 4.

1

(2)  
  2015 m. kovo 6 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/451 dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) (OL L 75, 2015 3 19, p. 1).

2

(3)  
  1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (OL L 61, 1997 3 3, p. 1).

3

(4)  
  2006 m. gegužės 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 865/2006, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą įgyvendinimo taisykles (OL L 166, 2006 6 19, p. 1).

4

(5)  
  2012 m. rugpjūčio 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 792/2012, kuriuo nustatomos Tarybos reglamente (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą numatytų leidimų, sertifikatų ir kitų dokumentų modelių taisyklės ir iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 865/2006 (OL L 242, 2012 9 7, p. 13).

5

---

I PRIEDAS

Sąjungos pozicija svarbiausiais klausimais, kurie bus svarstomi Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) šalių konferencijos 19-ajame posėdyje, vyksiančiame Panamoje (Panama) 2022 m. lapkričio 14–25 d.

A.   BENDROSIOS PASTABOS

| 1. | Sąjunga CITES laiko svarbiausia tarptautine biologinės įvairovės išsaugojimo ir kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais konvencija. |
| --- | --- |

1.

| 2. | CITES CoP19 Sąjunga turėtų laikytis plataus užmojo pozicijos, atitinkančios susijusių sričių Sąjungos politiką ir tarptautinius įsipareigojimus, visų pirma pagal darnaus vystymosi tikslą Nr. 15 nustatytus su laukiniais augalais ir gyvūnais susijusius tikslinius rodiklius, Sąjungos poziciją (1) 15-ojoje Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijoje (CoP15) dėl būsimos Pasaulinės biologinės įvairovės strategijos po 2020 m., CITES strateginę viziją ir JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 75/311 dėl neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais. Sąjungos pozicija taip pat turėtų padėti pasiekti ES lygmens tikslus, nustatytus pagal 2030 m. Biologinės įvairovės strategiją, ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planą, ES požiūrį į prekybos ir darnaus vystymosi skatinimą ir Europos žaliąjį kursą. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sąjungos prioritetai CITES CoP19 turėtų būti:


  • | išnaudoti visas CITES priemones siekiant reguliuoti tarptautinę prekybą nykstančių rūšių gyvūnais ir augalais, kuriais prekiaujama netvariai, vadovaujantis mokslu grindžiamu metodu ir |
| --- | --- | --- |

3.

•

išnaudoti visas CITES priemones siekiant reguliuoti tarptautinę prekybą nykstančių rūšių gyvūnais ir augalais, kuriais prekiaujama netvariai, vadovaujantis mokslu grindžiamu metodu ir

| • | stiprinti tarptautinės bendruomenės atsaką į neteisėtą prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais. |
| --- | --- |

•

stiprinti tarptautinės bendruomenės atsaką į neteisėtą prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais.

| 3a. | Sąjunga CITES CoP19 turėtų užtikrinti visapusišką ES, kaip Konvencijos šalies, statuso ir teisių paisymą. |
| --- | --- |

3a.

| 4. | Sąjungos pozicijoje turėtų būti atsižvelgta į tai, kad taikant CITES mechanizmus būtų galima pagerinti rūšių išsaugojimo būklę, ir pripažįstamas veiksmingas išsaugojimo priemones įgyvendinusių šalių atliktas darbas. Sąjunga turėtų užtikrinti, kad CoP19 priimamais sprendimais būtų kiek įmanoma padidintas CITES veiksmingumas – mažinama nereikalinga administracinė našta ir priimami praktiški, ekonomiškai efektyvūs bei įvykdomi įgyvendinimo ir stebėsenos problemų sprendimai. |
| --- | --- |

4.

| 5. | CoP yra CITES valdymo organas, o per CITES CoP19 priimtus sprendimus įgyvendins Nuolatinis komitetas, kuris yra pagrindinis CoP pagalbinis organas. Todėl CITES CoP19 skirta Sąjungos pozicija reikėtų vadovautis ir reiškiant ES požiūrį Nuolatinio komiteto 75-ajame ir 76-ajame posėdžiuose, kurie vyks prieš pat CoP19 ir iškart po jo. |
| --- | --- |

5.

B.   KONKRETŪS KLAUSIMAI

| 6. | CITES CoP19 svarstyti pateikti penkiasdešimt du pasiūlymai dėl dalinio CITES priedėlių keitimo. 13 iš šių pasiūlymų kaip pagrindinė autorė arba bendraautorė pateikė Sąjunga, taigi savaime suprantama, kad Sąjunga jų priėmimui turėtų pritarti. |
| --- | --- |

6.

| 6a. | Sąjungos pozicija dėl pasiūlymų dėl CITES priedėlių pakeitimų turėtų būti grindžiama atitinkamų rūšių išsaugojimo būkle ir poveikiu, kurį tų rūšių būklei daro ar gali daryti prekyba. Todėl vertinant pasiūlymus dėl įtraukimo reikėtų atsižvelgti į aktualiausias ir patikimiausias mokslines rekomendacijas laikantis Konferencijos rezoliucijos 9.24 dėl kriterijų, pagal kuriuos keičiami I ir II priedėliai. |
| --- | --- |

6a.

| 6b. | Ypatingą dėmesį Sąjunga turėtų skirti rūšių, dėl kurių teikiami pasiūlymai, paplitimo valstybių nuomonėms. Sąjunga taip pat mano, kad jei pasiūlymai iš dalies pakeisti CITES priedėlius yra CITES Gyvūnų komiteto, Augalų komiteto ir Nuolatinio komiteto darbo rezultatas, tiems pasiūlymams iš esmės reikėtų pritarti. Be to, reikėtų atsižvelgti į pasiūlymų, kuriuos pateikė CITES sekretoriatas ir IUCN ir (arba) TRAFFIC (2), o komerciniais tikslais naudojamų jūrų gyvūnų rūšių atveju – Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) specialioji ekspertų grupė, vertinimą. |
| --- | --- |

6b.

| 7. | Kaip susitarta 2022 m. birželio 16 d. Tarybos sprendime 2022/982 (3), Sąjunga remia šių rūšių įtraukimą:


  — | Physignathus cocincinus (tajų vandeninis drakonas) į II priedėlį; |
| --- | --- | --- |

7.

—

Physignathus cocincinus (tajų vandeninis drakonas) į II priedėlį;

| — | Cuora galbinifrons (raštuotasis dėžiavėžlis) į I priedėlį; |
| --- | --- |

—

Cuora galbinifrons (raštuotasis dėžiavėžlis) į I priedėlį;

| — | Laotriton laoensis (laosinis tritonas) į II priedėlį taikant nulinę eksporto kvotą laukiniams egzemplioriams, kuriais prekiaujama komerciniais tikslais; |
| --- | --- |

—

Laotriton laoensis (laosinis tritonas) į II priedėlį taikant nulinę eksporto kvotą laukiniams egzemplioriams, kuriais prekiaujama komerciniais tikslais;

| — | Agalychnis lemur (lemūrinė beždžionvarlė) į II priedėlį taikant nulinę metinę eksporto kvotą laukiniams egzemplioriams, kuriais prekiaujama komerciniais tikslais; |
| --- | --- |

—

Agalychnis lemur (lemūrinė beždžionvarlė) į II priedėlį taikant nulinę metinę eksporto kvotą laukiniams egzemplioriams, kuriais prekiaujama komerciniais tikslais;

| — | Sphyrnidae spp. (kūjaryklių) visų rūšių, kurios dar neįtrauktos į II priedėlį; |
| --- | --- |

—

Sphyrnidae spp. (kūjaryklių) visų rūšių, kurios dar neįtrauktos į II priedėlį;

| — | Thelenota ananas, T. anax, T. rubralineata (jūrų agurkai) į II priedėlį; |
| --- | --- |

—

Thelenota ananas, T. anax, T. rubralineata (jūrų agurkai) į II priedėlį;

| — | Khaya spp. (kajos) (Afrikos populiacijų) į II priedėlį su #17 anotacija; |
| --- | --- |

—

Khaya spp. (kajos) (Afrikos populiacijų) į II priedėlį su #17 anotacija;

| — | Afzelia spp. (afzelijos) (Afrikos populiacijų) į II priedėlį su #17 anotacija; |
| --- | --- |

—

Afzelia spp. (afzelijos) (Afrikos populiacijų) į II priedėlį su #17 anotacija;

| — | Dipteryx spp. į II priedėlį su #17 anotacija ir sėklas; |
| --- | --- |

—

Dipteryx spp. į II priedėlį su #17 anotacija ir sėklas;

| — | Handroanthus spp. (žieduoniai), Tabebuia spp. ir Roseodendron spp. į II priedėlį su #17 anotacija; |
| --- | --- |

—

Handroanthus spp. (žieduoniai), Tabebuia spp. ir Roseodendron spp. į II priedėlį su #17 anotacija;

| — | Pterocarpus spp. (koralmedžiai) (Afrikos populiacijų) į II priedėlį su #17 anotacija; |
| --- | --- |

—

Pterocarpus spp. (koralmedžiai) (Afrikos populiacijų) į II priedėlį su #17 anotacija;

| — | Rhodiola spp. į CITES II priedėlį su #2 anotacija; |
| --- | --- |

—

Rhodiola spp. į CITES II priedėlį su #2 anotacija;

Sąjunga taip pat nusprendė būti viena iš Panamos pasiūlymo į II priedėlį įtraukti Carcharhinidae spp. (pilkuosius ryklius) rėmėjų.

| 8. | Sąjunga pažymi, kad pastaraisiais metais daug nuveikta, be kita ko, su Sąjungos finansine parama, stiprinant gebėjimą įgyvendinti CITES, visų pirma jūrinių rūšių atžvilgiu. Sąjunga remia geresnį CITES ir kitų aplinkosaugos daugiašalių susitarimų ir organizacijų, pavyzdžiui, regioninių žvejybos valdymo organizacijų ir kitų atitinkamų įstaigų, veikiančių pagal atitinkamus savo įgaliojimus, veiklos koordinavimą siekiant pagerinti valdymą ir padidinti papildomumą. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sąjunga atkreipia dėmesį į tai, kad pagal CITES vykdomoje veikloje vis daugiau dėmesio skiriama medienai naudojamų medžių rūšims, kaip matyti ir iš Sąjungos pasiūlymų CoP19 į CITES II priedėlį įtraukti papildomų medžių rūšių. Miškų išsaugojimo srityje CITES atlieka svarbų vaidmenį, todėl Sąjunga pritaria tam, kad pagal CITES vykdoma veikla ir kitų su miškais susijusių organizacijų veikla bei pagal atitinkamus procesus vykdoma veikla būtų ryžtingesnė ir tarpusavyje nuoseklesnė. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sąjungos pozicija dėl pasiūlymų, susijusių su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais, turėtų atspindėti visapusišką ES požiūrį į neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais prevenciją, pagal kurį turi būti šalinamos pagrindinės tos prekybos priežastys, stiprinama teisinė ir politikos sistema kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais srityje, veiksmingai užtikrinamas taisyklių laikymasis ir puoselėjamos pasaulinės kovos su šia neteisėta prekyba partnerystės, kartu pripažįstant kad pastaraisiais metais tarptautinė bendruomenė padarė nemažą pažangą šios prekybos prevencijos srityje. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Vadovaudamasi šiais prioritetais, Sąjunga pritaria tam, kad pasinaudojant CITES priemonėmis turi būti geriau saugomi tų rūšių augalai ir gyvūnai, kurie arba į ES importuojami neteisėtai, arba jų importo lygis yra netvarus. Todėl Sąjunga pritaria pasiūlymams iš dalies pakeisti priedėlius įvairių roplių ir varliagyvių, visų pirma kelių vėžlių, kurie importuojami į ES kaip gyvūnai augintiniai, rūšių atžvilgiu. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sąjunga taip pat turėtų skatinti įgyvendinti iniciatyvas, kuriomis prisidedama prie atitinkamų institucijų pajėgumų didinimo, dalijimosi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais, taip siekiant geriau įgyvendinti CITES ir gerinti kilmės, tranzito ir paskirties šalių bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Atsižvelgdama į tai, Sąjunga atkreipia dėmesį į pasiūlymus, kuriais raginama sukurti konkrečius fondus atrinktoms Šalims padėti. Sąjunga mano, kad nauji fondai turėtų būti kuriami tik tinkamai pagrįstais atvejais, remiantis išsamia jų įgyvendinamumo ir pridėtinės vertės analize. Galimybė gauti finansavimą turėtų būti atvira ne tik atrinktoms Šalims ar jų grupėms. |
| --- | --- |

13.

| 13a. | Keliuose CITES CoP19 pateiktuose pasiūlymuose dėmesys skiriamas klausimams, susijusiems su tvariu naudojimu, pragyvenimo šaltiniais, čiabuvių tautomis ir kaimo bendruomenėmis. Sąjunga turėtų pritarti tokiems pasiūlymams, jeigu jie padeda užtikrinti, kad atitinkami klausimai būtų tinkamai sprendžiami CITES. Tačiau reikėtų vengti kurti papildomus ar dubliuojančius procesus ar struktūras, dėl kurių susidarytų daug išlaidų, o nauda būtų abejotina. |
| --- | --- |

13a.

| 14. | Sąjungai svarbu, kad visos rezoliucijos, anotacijos ir išlygos būtų vienodai suprantamos ir aiškinamos. Nepaisant teigiamo dabartinių taisyklių poveikio, kovai su brakonieriška dramblių medžiokle ir neteisėta prekyba dramblio kaulu tebėra teikiama pirmenybė, kaip ir poreikiui užtikrinti tvarius sprendimus žmonėms, gyvenantiems dramblių ir apskritai laukinių gyvūnų ir augalų kaimynystėje. Todėl Sąjunga turėtų ypač skatinti taisyklių dėl prekybos gyvais drambliais, konkrečiai Konferencijos rezoliucijos 11.20 (Rev. CoP18) ir Konferencijos rezoliucijos 10.10 (Rev. CoP18), išaiškinimą. Nuolatinio komiteto 74-ajame posėdyje Sąjunga ir jos valstybės narės pareiškė norą sukurti bendrą prekybos gyvais afrikiniais drambliais sistemą, grindžiamą CITES sistema ir skaidria bei patikima moksline kontrole. Sąjungos prioritetas svarstant visus su drambliais susijusius darbotvarkės punktus per CoP19 turėtų būti prekybos gyvais afrikiniais drambliais sąlygų suderinimas ir veiksmų, kuriais tiesiogiai sprendžiama neteisėtos prekybos drambliais ir dramblio kaulu problema, skatinimas. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Sąjunga pažymi, kad Šalys pateikė keletą pasiūlymų dėl teisėtos prekybos dramblio kaulu ir raganosio ragais. Sąjunga supranta finansinę naštą, susijusią su nykstančių rūšių apsauga, visų pirma apsauga nuo neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais ir galimo žmogaus ir laukinės gamtos konflikto, ir šiuo atžvilgiu teikia paramą paplitimo valstybėms. Šiuo metu tarptautinė prekyba dramblio kaulu ir raganosio ragais pagal CITES sistemą yra draudžiama. Sąjunga mano, kad sąlygos vėl leisti tokią prekybą nėra tenkinamos, ir nepritaria pasiūlymams per CoP19 vėl leisti tokią prekybą. Kalbant apie dramblio kaulo ir raganosio ragų vidaus rinkas, kurios prisideda prie neteisėtos prekybos, Sąjunga turėtų toliau pritarti proporcingoms, veiksmingoms ir skaidriomis geriausiais turimais faktiniais duomenimis grindžiamoms priemonėms, kurių imamasi laikantis Konvencijos. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Sąjunga pripažįsta, kad tarptautinė prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais ir visuotinis biologinės įvairovės nykimas gali sukelti riziką, susijusią su zoonozinių ligų atsiradimu ir plitimu. Sąjunga taip pat pripažįsta, kad yra ryšys tarp neteisėtos prekybos ir prastos gyvūnų būklės, o tai didina ligų plitimo riziką. Pagal CITES toliau vykdoma veikla turėtų, tiek, kiek leidžia turimi įgaliojimai, prisidėti prie galimo pavojaus gyvūnų ir žmonių sveikatai mažinimo. Nė viena organizacija pati viena negali išspręsti daugybės problemų, dėl kurių gali atsirasti ir išplisti su laukiniais augalais ir gyvūnais susijusios ligos. Sąjunga mano, kad Konvencija savo teisėtos prekybos režimo paskatomis ir ypač savo atgrasymo nuo neteisėtos prekybos funkcija gali padėti sumažinti zoonozių plitimo riziką. Todėl Sąjunga, laikydamasi koncepcijos „Viena sveikata“
  , turėtų skatinti CITES organizaciją stiprinti aktyvų bendradarbiavimą su kitomis tarpvyriausybinėmis organizacijomis, įskaitant tas, kurių veikla susijusi su gyvūnų ar visuomenės sveikata, prekyba, maistu ir transportavimu. Sąjunga tvirtai remia atnaujintą Pasaulio gyvūnų sveikatos organizacijos ir CITES organizacijos įsipareigojimą bendradarbiauti sprendžiant gyvūnų sveikatos ir gerovės klausimus visame pasaulyje siekiant išsaugoti biologinę įvairovę ir apsaugoti gyvūnus. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Dėl neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais krizės ir dėl to, kad CITES taikymo sritis išplėsta įtraukus naujų rūšių ir Šalių, pastaruoju metu CITES organizacijos kompetencijai buvo priskirta daugiau veiklų ir labai išaugo CITES sekretoriato darbo krūvis. Sąjunga turėtų į tai atsižvelgti per CoP19 spręsdama dėl savo prioritetų ir būsimo CITES sekretoriato biudžeto. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  ST 13975/22 (https://www.consilium.europa.eu/media/59787/st13975-en22.pdf).

(2)  Tarptautinė gamtos apsaugos sąjunga (IUCN) ir Floros ir faunos prekybos stebėjimo tinklas (TRAFFIC) specializuojasi prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais srityje ir prieš kiekvieną CoP pateikia išsamų pasiūlymų iš dalies pakeisti CITES priedėlius vertinimą.

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=uriserv:OJ.L_.2022.167.01.0095,01.LIT

---

II PRIEDAS

Sąjungos pozicija dėl tam tikrų pasiūlymų,pateiktinų Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) šalių konferencijos 19-ajame posėdyje, vyksiančiame Panamoje (Panama) 2022 m. lapkričio 14–25 d.

| „+“ | reiškia, kad pozicija yra pritarti. |
| --- | --- |
| „–“ | reiškia, kad pozicija yra nepritarti. |
| „0“ | reiškia diskusijoms atvirą poziciją, nes nėra pakankamai informacijos pozicijai nustatyti. |
| „(+)“ | reiškia pritarimą su sąlyga, kad bus pateikta papildomos informacijos ir (arba) bus padaryti pasiūlymo pakeitimai. |
| „(-)“ | reiškia nepritarimą, kuris bus persvarstytas, jeigu bus pateikta papildomos patvirtinamosios informacijos ir (arba) pasiūlymas bus reikšmingai pakeistas. |

„+“

reiškia, kad pozicija yra pritarti.

„–“

reiškia, kad pozicija yra nepritarti.

„0“

reiškia diskusijoms atvirą poziciją, nes nėra pakankamai informacijos pozicijai nustatyti.

„(+)“

reiškia pritarimą su sąlyga, kad bus pateikta papildomos informacijos ir (arba) bus padaryti pasiūlymo pakeitimai.

„(-)“

reiškia nepritarimą, kuris bus persvarstytas, jeigu bus pateikta papildomos patvirtinamosios informacijos ir (arba) pasiūlymas bus reikšmingai pakeistas.

1.   
  DARBINIAI DOKUMENTAI

| Nr. | Darbotvarkės klausimas | Pateikėjas
   (1) | Pastabos | Pozicija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Atidarymo ceremonija | | Dokumentų nėra. | |
| Sveikinimo kalbos | | Dokumentų nėra. | |
| Administraciniai ir finansiniai reikalai |
| 1. | Posėdžio pirmininko ir jo pavaduotojo, I ir II komitetų pirmininkų rinkimai | | Dokumentų nėra.
  Dėl kandidatų jau susitarta. | |
| 2. | Darbotvarkės priėmimas
  CoP19 Dok. 2 | Sekr. | Susitarta | + |
| 3. | Darbo programos tvirtinimas
  CoP19 Dok. 3 | Sekr. | Susitarta | + |
| 4. | Šalių konferencijos darbo tvarkos taisyklės | | | |
| | 4.1 | Nuolatinio komiteto ataskaita CoP19 Dok. 4.1 | NK | Pritarti rekomenduojamiems 7 taisyklės pakeitimams. Pritarti rekomenduojamiems 25.5 ir 25.6 taisyklių pakeitimams. Pabrėžti, jog svarbu yra tai, kad bet koks balsavimo tvarkos pakeitimas būtų išimtinis ir posėdžio pirmininkas jį tinkamai pagrįstų. | + |
| | 4.2 | Siūlomas 26 taisyklės pakeitimas
  CoP19 Dok. 4.2 | Botsvana ir Zimbabvė | Atmesti pasiūlymą, nes jis prieštarauja Konvencijos XV straipsniui. Principas, kad viena šalis turi vieną balsą, yra pamatinis ir nediskutuotinas. Šio pakeitimo pasekmė būtų ta, kad prieš kiekvieną balsavimą vyktų labai sudėtingos derybos, taip pat būtų praktinių klausimų dėl gyventojų skaičiaus įvertinimo kiek įmanoma arčiau CoP sesijos datos. | - |
| 5. | Kredencialų komitetas | | | |
| | 5.1 | Kredencialų komiteto steigimas | | Dokumentų nėra. | |
| | 5.2 | Kredencialų komiteto ataskaita | | Dokumentų nėra. | |
| 6. | Stebėtojų priėmimas
  CoP19 Dok. 6 | | | |
| 7. | Sekretoriato ir Šalių konferencijos susitikimų administravimas, finansai ir biudžetas | | | |
| | 7.1 | Sekretoriato administravimas
  CoP19 Dok. 7.1 | Sekr. | | |
| | 7.2 | Jungtinių Tautų aplinkos programos (UNEP) vykdomojo direktoriaus administravimo ir kitų reikalų ataskaita
  CoP19 Dok. 7.2 | UNEP | | |
| | 7.3 | 2020–2022 m. finansinės ataskaitos
  CoP18 Dok. 7.3 | Sekr. | | |
| | 7.4 | 2023–2025 m. biudžetas ir darbo programa
  CoP19 Dok. 7.4 | Sekr. | | |
| | 7.5 | Galimybė gauti finansavimą
  CoP19 Dok. 7.5 | NK | Neturi pozicijos | |
| | 7.6 | Remiamų atstovų projektas
  CoP19 Dok. 7.6 | Sekr. | Pritarti sekretoriato pasiūlymui neplėsti programos, kad sekretoriatas turėtų bendrai aptarnauti Nuolatinio komiteto ir Gyvūnų ir Augalų komitetų posėdžius, nes su tokia išplėsta programa susijusi administracinė našta sudarytų neproporcingą naštą sekretoriatui. Kita vertus, pritarti siūlomam ribotam programos išplėtimui apimant reikalavimus atitinkančias Šalis, laikantis XIII straipsnio procedūrų. Pritarti Konferencijos rezoliucijos 17.3 pakeitimams ir sprendimo projektui. | + |
| 8. | Konvencijos kalbos strategija
  CoP19 Dok. 8 | Sekr. | ES gali pritarti 2 variantui ir yra pasirengusi diskutuoti dėl tam tikrų 3 varianto elementų, jeigu tai finansuojama savanoriškais įnašais. Tai yra svarbūs su biudžetu ir vėlavimu susiję klausimai, į kuriuos reikia atsižvelgti, taip pat atsižvelgtina į galimas pasekmes CITES įgyvendinimui ir vykdymo užtikrinimui, kaip nurodyta Dok. 8 12 dalies a punkte. Į visas CoP sesijų metu veikiančias darbo grupes turi būti įtraukti visų regionų atstovai – o ne vien atstovai iš Šalių, kurių oficialiosios kalbos yra arabų, kinų, ir rusų kalbos, kadangi visi sprendimai turės poveikį biudžetui visoms Šalims. | (-) |
| Strateginiai klausimai |
| 9. | Komitetų ataskaitos ir rekomendacijos | | | |
| | 9.1 | Nuolatinis komitetas | | | |
| | | 9.1.1 | Pirmininko ataskaita
  CoP19 Dok. 9.1.1 | NK | Susipažinti su dokumentu ir pritarti spendimų projektams, įskaitant sekretoriato pasiūlymus. | + |
| | | 9.1.2 | Naujų regioninių ir pakaitinių regioninių narių rinkimai | | Dokumentų nėra. | |
| | 9.2 | Gyvūnų komitetas | | | |
| | | 9.2.1 | Pirmininko ataskaita
  CoP19 Dok. 9.2.1 | GK | Susipažinti su dokumentu ir pritarti sprendimų projektams. | + |
| | | 9.2.2 | Naujų regioninių ir pakaitinių regioninių narių rinkimai | | Dokumentų nėra. | |
| | 9.3 | Augalų komitetas | | | |
| | | 9.3.1 | Pirmininko ataskaita
  CoP19 Dok. 9.3.1 | AK | Susipažinti su dokumentu. | |
| | | 9.3.2 | Naujų regioninių ir pakaitinių regioninių narių rinkimai | | Dokumentų nėra. | |
| 10. | CITES strateginė vizija

  CoP19 Dok. 10 | NK | Pritarti sprendimų rinkiniui. Rodikliai gali būti toliau keičiami atsižvelgiant į Pasaulinės biologinės įvairovės strategijos po 2020 m. pokyčius. | (+) |
| 11. | Į I priedėlį įtrauktos rūšys

  CoP19 Dok. 11 | GK, AK | Pritarti pasiūlymui su tam tikrais ES pasiūlytais spendimų projektų daliniais pakeitimais, kartu liekant pasirengus diskutuoti dėl sekretoriato pateiktų pasiūlyto proceso ar kitų pakeitimų patikslinimų, jei tą siūlo kitos Šalys. | + |
| 12. | Pasaulinė prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais ataskaita

  CoP Dok. 12 | Pietų Afrika | Ataskaitos idėjai ir tarpsesijinei darbo grupei iš esmės pritariama. Tačiau pasiūlyme vis dar yra neaiškumų. Todėl jam gali būti pritarta tik tuo atveju, jei esama išorinių išteklių, jei procesas bus pradėtas priimant sprendimų rinkinį siekiant geriau apibrėžti ataskaitą, kad būtų galima priimti sprendimą CoP20, arba jei CoP19 metu pasiūlymas bus iš esmės patobulintas, kad būtų aiškesnis ataskaitos turinys. | (+) |
| 13. | Čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių įtraukimas
  CoP19 Dok. 13 | NK | Pritarti rekomendacijai priimti dokumento 1 priede pateiktus peržiūrėtus sprendimus ir skatinti konkrečius pasiūlymus dėl čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių dalyvavimo CITES. | + |
| 14. | Pragyvenimo šaltiniai

  CoP19 Dok. 14 | NK | Pritarti peržiūrėtų sprendimų priėmimui ir sprendimų 18.37 ir 18.36 išbraukimui. | + |
| 15. | Kaimo bendruomenėms skirti dalyvaujamieji mechanizmai pagal CITES
  CoP19 Dok. 15 | Esvatinis, Namibija ir Zimbabvė | Nepritarti pasiūlymams kaip atskiram dokumentui. Ši tema svarbi, tačiau pagal CITES jau yra du atskiri procesai, kuriuose dėmesys skiriamas čiabuvių tautoms ir vietos bendruomenėms (žr. darbotvarkės 13 ir 14 punktus).
  Kad čiabuvių tautų ir vietos bei kaimo bendruomenių dalyvavimo klausimas būtų sprendžiamas veiksmingiau ir kad būtų išlaikytas nuoseklumas, pasiūlymo teikėjai turėtų suderinti savo pasiūlymą su 13 ir 14 darbotvarkės punktuose nurodytais procesais ir, kai tinkama, pateikti jį darbo grupei arba abiem darbo grupėms svarstyti. | (-) |
| 16. | Gebėjimų stiprinimas

  CoP19 Dok. 16 | NK | Pritarti rezoliucijos projektui ir pasiūlymų tęsti darbą, susijusį su integruota gebėjimų stiprinimo sistema, rinkiniui. Gali prireikti šiek tiek patikslinti rezoliucijos projekto 2b punkto taikymo sritį. Pritarti sekretoriato siūlomiems pakeitimams. | + |
| 17. | Bendradarbiavimas su organizacijomis ir daugiašaliai aplinkos susitarimai | | | |
| | 17.1 | Sąveika su kitomis biologinės įvairovės srities konvencijomis

  CoP19 Dok. 17.1 | NK | Pritarti, nes reikėtų toliau stiprinti biologinės įvairovės srities daugiašalių aplinkos susitarimų sinergiją, o NK turėtų nuolat stebėti padėtį. Pritarti dokumento prieduose nurodytiems peržiūrėtiems ir naujiems sprendimų projektams ir remti darbą siekiant partnerystės strategijos. | + |
| | 17.2 | Sąveika su Pasauline augalų išsaugojimo strategija
  CoP19 Dok. 17.2 | AK | Pritarti naujiems sprendimų projektams, įskaitant sekretoriato pasiūlymą į procesą įtraukti NK. | + |
| | 17.3 | Bendradarbiavimas su Tarpvyriausybine moksline politine

  biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platforma
  CoP19 Dok. 17.3 | NK | Pritarti dokumento I priede pateiktiems sprendimo projektams. | + |
| | 17.4 | Bendra CITES ir CMS Afrikos plėšrūnų iniciatyva

  CoP19 Dok. 17.4 | Sekr. | Pritarti šiam sprendimo projektui, pagal kurį atitinkama informacija būtų perduodama AK, ir atitinkamai konsultuoti sekretoriatą Afrikos plėšrūnų iniciatyvos klausimais, kaip siūlo GK ir kelios stebėtojų organizacijos. | + |
| | 17.5 | Tarptautinis kovos su nusikaltimais laukinei gamtai konsorciumas
  CoP19 Dok. 17.5 | Sekr. | Pritarti sprendimų projektų priėmimui ir Sprendimo 18.3 išbraukimui. | + |
| 18. | Jungtinių Tautų Organizacijos Pasaulinė laukinės gamtos diena

  CoP19 Dok. 18 | Sekr. | Pritarti 18.38 sprendimo dėl Pasaulinės laukinės gamtos dienos išbraukimui, nes jis įgyvendintas. | + |
| 19. | CITES ir miškai

  CoP19 Dok. 19 | Sekr. | Pritarti pasiūlymui; pasiūlyti pakeitimų siekiant pagerinti sinergiją ir vengi dubliavimo su kitais tarptautiniais su miškais susijusiais procesais ir priemonėmis. Siūlyti, kad dėl tyrimo techninės užduoties būtų galima konsultuotis su AK (galbūt per pirmininką, kad procesas būtų paprastesnis). | (+) |
| 20. | Medžių rūšių programa

  CoP19 Dok. 20 | Sekr. | Pritarti sprendimų projektams. ES mano, kad programa duos rezultatus, kurių tikimasi, ir ragina visas Šalis remtis programos rezultatais ir toliau prisidėti prie CITES įgyvendinimo dėl į sąrašus įtrauktų medžių rūšių. | + |
| 21. | ETIS programos peržiūra

  CoP19 Dok. 21 | NK | Daugumai rekomendacijų galima pritarti, įskaitant sekretoriato pasiūlytus redakcinius pataisymus, išskyrus pakeitimą dėl ETIS duomenų pateikimo datos, nes tai gali susilpninti procesą dėl delsos trukmės – tarp analizėje naudotų duomenų ir ataskaitų teikimo CoP. Todėl nepritarti įrašymui į I priedo 4 skirsnio 2 dalį, tačiau pritarti bendradarbiavimo tarp ICCWC ir ETIS stiprinimui ir dalinimuisi su ETIS duomenimis iš metinių neteisėtos prekybos ataskaitų.
  Pritarti sekretoriato pasiūlymui priimti sprendimo projektą, skirtą sekretoriatui ir nuolatiniam komitetui, siekiant plėtoti aiškius kriterijus dėl Šalių kategorijų nustatymo. | (+) |
| 22. | MIKE ir ETIS programos

  CoP19 Dok. 22 | NK | Pritarti pasiūlymui, įskaitant sekretoriato siūlomą naują tekstą, dėl sprendimo 19.BB a punkto, tačiau reikėtų pabrėžti, kad reikėtų labiau akcentuoti ilgalaikį finansinį MIKE ir ETIS patikimumą. ES yra atvira sekretoriato pasiūlymui įtraukti sprendimą 19.AA į sprendimą dėl darbo programos finansavimo ir išlaidų. | + |
| 23. | CITES vaidmuo mažinant zoonozinių ligų, susijusių su tarptautine prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais, atsiradimo ateityje riziką
  CoP19 Dok. 23 | | | |
| | 23.1 | Nuolatinio komiteto ataskaita
  CoP19 Dok. 23.1 | NK | Palankiai vertinti tarpsesijinės darbo grupės atliktą darbą. Pritarti siūlomiems sprendimams ir Konferencijos rezoliucijos 10.21 (Rev. CoP16) dėl gyvų egzempliorių vežimo pakeitimams. | + |
| | 23.2 | Bendra sveikata ir CITES:
  Prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais keliama rizika žmonių ir gyvūnų sveikatai
  CoP19 Dok. 23.2 | Dramblio Kaulo Krantas, Gabonas, Gambija, Liberija, Nigeris, Nigerija ir Senegalas | Nepritarti elementams, kurie viršija CITES. Pritarti kai kuriems rezoliucijos projekto elementams, pavyzdžiui tarptautinių apibrėžčių naudojimui ir bendradarbiavimui su gyvūnų ir visuomenės sveikatos institucijomis, ir pasiūlyti juos įtraukti į Dok. 23.1 siūlomus sprendimų projektus, laikant tai ne procesu, vedančiu į rezoliuciją, bet kaip CoP19 priimtus sprendimus. | (-) |
| 24. | COVID19 pandemijos poveikis Konvencijos įgyvendinimui
  CoP19 Dok. 24 | Sekr. | Pritarti sekretoriato pasiūlytoms rekomendacijoms, kuriomis siekiama užtikrinti, kad CITES posėdžiai ir darbas tarp sesijų galėtų vykti ir tais atvejais, kai susiduriama su ypatingomis veiklos problemomis. | + |
| 25. | Veiksmų planas su lytimi susijusiais klausimais

  CoP19 Dok. 25 | Panama | Pritarti, kad būtų veiksmingai nagrinėjami ir sprendžiami su lytimi susiję klausimai. Pritarti iš siūlomai rezoliucijai, kurios atžvilgiu vis dėlto reikalingi papildomi pakeitimai. Pasiūlyti, kad CoP pradėtų tarpsesijinį procesą siekiant apsvarstyti poreikį nustatyti rezoliucijos įgyvendinimo gaires ir tų gairių turinį, ir teikti rekomendacijas NK/CoP20. | (+) |
| Aiškinimo ir įgyvendinimo klausimai |
| Galiojančios rezoliucijos ir sprendimai | | | |
| 26. | Rezoliucijų peržiūra
  CoP19 Dok. 26 | Sekr. | Pritarti rezoliucijų pakeitimams ir Sprendimo 14.81 išbraukimui, jei būtų priimtas atitinkamas Konferencijos rezoliucijos 14.8 (Rev. CoP17) pakeitimas. Turėtų būti suderinta su pakeitimu, pasiūlytu dokumente 32. | + |
| 27. | Sprendimų peržiūra
  CoP19 Dok. 27 | | Pritarti sekretoriato pasiūlymams. Teikti pirmenybę tam, kad 18.55 nebūtų išbraukta, kol įgyvendinimas nebaigtas. Atsižvelgti, ar 18.193 įgyvendinta iki CoP pabaigos. | + |
| Teisės aktų laikymasis ir vykdymo užtikrinimas bendrais bruožais | | | |
| 28. | Nacionalinės teisės aktai, kuriais įgyvendinama Konvencija
  CoP19 Dok. 28 | Sekr. | Pritarti CoP19 Dok. 28 dokumento I priede išdėstytų sprendimų projektų priėmimui ir pasiūlyti, kad į sprendimo 19.EE h punktą būtų įtrauktas galimas ataskaitų teikimas reguliariuose Nuolatinio komiteto posėdžiuose. Pritarti sprendimų 18.62–18.67 išbraukimui ir susitarti dėl numatomo biudžeto pagal prognozę 2 priede. | + |
| 29. | CITES atitikties klausimai | | | |
| | 29.1 | XIII straipsnio ir Konferencijos rezoliucijos 14.3 (Rev. CoP18)
  dėl CITES atitikties procedūrų įgyvendinimas
  CoP19 Dok. 29.1 | Sekr. | Susipažinti su dokumente pateikta informacija dėl XIII straipsnio ir Konferencijos rezoliucijos 14.3 įgyvendinimo (Rev. CoP 18). Dalyvauti diskusijoje dėl rekomendacijos pagal 42 dalies b punktą siekiant pritarti pagreitintai procedūrai, jei to reikia, ir pagal 42 dalies c punktą, siekiant galimai patobulinti tai, kaip NK valdo vykdymo užtikrinimo klausimą, atsižvelgiant į kitas galimas NK darbotvarkės mažinimo priemones. | 0 |
| | 29.2 | Totoabos (Totoaba macdonaldi)
  CoP19 Dok. 29.2 | | | |
| | | 29.2.1 | Sekretoriato ataskaita
  CoP19 Dok. 29.2.1 | Sekr. | Pritarti dokumento CoP Dok. 29.2.1 3 priede pateiktų sprendimų projektų (18.292–18.295 ir 19.CC bei 19.DD) peržiūrėtų ir naujų redakcijų priėmimui. Paraginti Meksiką imtis veiksmingų priemonių kaliforninėms jūrų kiaulėms apsaugoti. Dokumentai 29.2.1 ir 29.2.2 yra labai panašūs ir turėtų būti sujungti į vieną, galimai kaip pagrindą naudojant sekretoriato ataskaitą. | + |
| | | 29.2.2 | CoP19 svarstytini atnaujinti ir patikslinti sprendimai
  CoP19 Dok. 29.2.2. | Jungtinės Amerikos Valstijos | Pritarti dokumento turiniui, nors jis iš dalies sutampa su sekretoriato dokumentu 29.2.1. Abu dokumentai turėtų būti sujungti. | (+) |
| | 29.3 | Madagaskaro juodmedžiai (Diospyros spp.) ir dalbergijos (Dalbergia spp.)
  CoP19 Dok. 29.3 | Sekretoriatas, konsultuodamasis su NK pirmininku | Pritarti sprendimų projektams; visų pirma pritarti dokumentams, pagal kuriuos Madagaskaras apsaugotų visas atsargas, o Šalys iš Madagaskaro nepriimtų Diospyros spp. (#5) arba Dalbergia spp. (#15) egzempliorių (re)eksporto komerciniais tikslais, kol Madagaskaras nacionaliniu lygmeniu nepatvirtins su šiomis rūšimis susijusių išvadų dėl teisėto įgijimo ir išvadų dėl žalos nebuvimo, atitinkančių sekretoriato reikalavimus. | + |
| 30. | Atitikties pagalbos programa

  CoP19 Dok. 30 | NK | Pritarti sprendimams dėl atitikties pagalbos programos įgyvendinimo. | + |
| 31. | Šalies masto intensyvios prekybos apžvalgos CoP19 Dok. 31 | NK, įtraukdamas GK ir AK pirmininkų siūlomus
  sprendimų projektus. | Pritarti, nes reikia įvertinti, ar Madagaskarui skirtoje šalies masto intensyvios prekybos apžvalgoje nustatytos problemos yra sprendžiamos pakankamai. | + |
| 32. | Konferencijos rezoliucijos 11.3 (Rev. CoP18) dėl atitikties ir vykdymo užtikrinimo peržiūra
  CoP19 Dok. 32 | NK | Pritarti siūlomiems Konferencijos rezoliucijos 11.3 (Rev. CoP18) pakeitimams, jei bus padaryta nedidelių redakcinių pakeitimų. | + |
| 33. | Vykdymo užtikrinimo klausimai
  CoP19 Dok. 33 | Sekr. | Pritarti rekomendacijoms, pabrėžiant, kad svarbu toliau skatinti aktyvų Konvencijos vykdymo užtikrinimą nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis, kuris visų pirma grindžiamas pakankamais vykdymo užtikrinimo institucijų pajėgumais ir jų padalinių specializacija. Taip pat pabrėžti finansinių srautų, susidarančių dėl neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais, klausimo sprendimo svarbą. | + |
| 34. | Metinės neteisėtos prekybos ataskaitos

  CoP19 Dok. 34 | Sekr. | Pritarti Konferencijos rezoliucijos 11.17 (Rev. CoP18) pakeitimui ir Sprendimų 18.75 ir 18.76 dėl metinių neteisėtos prekybos ataskaitų išbraukimui.
  Iš esmės pritarti siūlomiems sprendimų 19.AA ir 19.BB projektams, padarius tam tikrus paaiškinimus ir pakeitimus. | + |
| 35. | Kovos su neteisėta prekyba į CITES sąrašus įtrauktų medžių rūšių egzemplioriais darbo grupė
  CoP19 Dok. 35 | NK | Pritarti rekomendacijoms: a) atkreipti dėmesį į dokumentą, įskaitant siūlomus sprendimo 19.CC dėl medienos ir kitų medienos produktų identifikavimo projekto pakeitimus, kurį AK pateikė dokumente CoP19 Dok. 44.2; b) išbraukti su vykdymo užtikrinimu susijusius sprendimus 18.79 ir 18.80. | + |
| 36. | Parama Vakarų ir Centrinės Afrikos teisėsaugos kovai su nusikaltimais laukinei gamtai | | | |
| | 36.1 | Nuolatinio komiteto ataskaita
  CoP19 Dok. 36.1 | NK | Dokumentai 36.1 ir 36.2 turėtų būti sujungti. Reikia bendro sutarimo dėl paramos teisėsaugos kovai su nusikaltimais laukinei gamtai. Tačiau siekiant išvengti dubliavimo su esamais veiksmais ir dėl to, kad fondo steigimas atrodo esantis ilgas procesas, kuriam reikės didelių finansinių ir žmogiškųjų išteklių, todėl pritarti prie dokumento 36.1. pateiktoms sekretoriato rekomendacijoms. Skatinti kitas Šalis, vyriausybines, tarpvyriausybines ir nevyriausybines organizacijas bei suinteresuotuosius subjektus teikti paramą šiems subregionams. | (+) |
| | 36.2 | Nusikaltimai laukinei gamtai ir parama CITES vykdymo užtikrinimui
  Vakarų ir Centrinėje Afrikoje
  CoP19 Dok. 36.2 | Dramblio Kaulo Krantas, Gambija, Liberija, Nigeris, Nigerija ir Senegalas | Pasiūlyta sujungti dokumentus 36.1 ir 36.2, pateiktos pastabos 36.1. | (-) |
| 37. | Su internetu susiję nusikaltimai laukinei gamtai
  CoP19 Dok. 37 | Sekr. | Pritarti Konferencijos rezoliucijos 11.3 (Rev. CoP18) pakeitimams ir sprendimų projektams. Siūlyti, kad kartu su geriausia patirtimi Šalys nurodytų ir esamus „nacionalinės teisės aktus“ (papildyti siūlomą 19.AA sprendimą). Turėtų būti suderinta su daliniu pakeitimu, pasiūlytu dokumente 32. | + |
| 38. | Paklausos mažinimas siekiant kovoti su neteisėta prekyba
  CoP19 Dok. 38 | NK | Pritarti gairių priėmimui CoP19. Taip pat pritarti sprendimų projektų ir Konferencijos rezoliucijos 17.4 pakeitimų priėmimui siekiant pagerinti Šalių galimybes naudotis gairėmis visomis CITES kalbomis ir skatinti Šalis jomis naudotis. | + |
| 39. | Egzempliorių, kurie dažnai tampa neteisėtos prekybos objektu, vidaus rinkos
  CoP19 Dok. 39 | NK | Pritarti rekomendacijoms. Turėtų būti suderinta su pakeitimu, pasiūlytu dokumente 32. | + |
| Prekybos reguliavimas | | | |
| 40. | Gairės, kaip parengti išvadas apie teisėtą įgijimą

  CoP19 Dok. 40 | NK | Reikia paaiškinti kai kuriuos sprendimo 19.BB a punkto „Išvadų apie teisėtą įsigijimą trumpo rengimo vadovo“ elementus. ES pozicija bus toliau plėtojama, kai bus pateiktas atnaujintas sekretoriato dokumentas, atspindintis Teisėto įsigijimo praktinio seminaro (2022 m. rugpjūčio mėn.) rezultatus. | (+) |
| 41. | Elektroninės sistemos bei informacinės technologijos ir leidimų autentiškumo patvirtinimas ir kontrolė

  CoP19 Dok. 41 | NK | Pritarti tyrimo dėl leidimų autentiškumo patvirtinimo ir kontrolės išvadai. Pritarti siūlomiems Konferencijos rezoliucijos 12.3 (Rev. CoP18) dėl leidimų ir sertifikatų pakeitimams (su CITES sekretoriato padarytais pakeitimais) ir kartu siūlyti labiau atsižvelgti į sistemas, sudarytas taikant centralizuotą architektūrą. Pritarti siūlomiems Konferencijos rezoliucijos 11.3 (Rev. CoP18) dėl atitikties ir vykdymo užtikrinimo pakeitimams, visų pirma siekiant suteikti muitinėms prieigą prie informacijos, susijusios su valdymo institucijų leidimų duomenų bazėmis. Pritarti sprendimų dėl rizikos vertinimo ir analizės projektams ir sprendimų dėl elektronikos sistemų ir informacinių technologijų projektams. | + |
| 42. | CITES leidimuose ir sertifikatuose nurodomi paskirties kodai

  CoP19 Dok. 42 | NK | Sutikti su siūlomais atitinkamų rezoliucijų pakeitimais ir pritarti tam, kad būtų priimti siūlomi sprendimų projektai, kuriais siekiama vėl įkurti tarpsesijinę jungtinę darbo grupę, kuri toliau vykdytų Šalių naudojamų sandorių kodų peržiūrą, ir, be kita ko, tęstų diskusijas dėl P ir T paskirties kodų. | + |
| 43. | Išvados dėl žalos nebuvimo | | | |
| | 43.1 | Gyvūnų komiteto ir Augalų komiteto ataskaita
  CoP19 Dok. 43.1 | GK, AK | Pritarti sprendimų projektams, dėl kurių susitarta GK31 ir AK25. | + |
| | 43.2 | Išvadų dėl žalos nebuvimo, susijusių su į II priedėlį įtrauktų rūšių egzempliorių, sugautų jokios valstybės jurisdikcijai nepriklausančioje jūrų aplinkoje, parengimas
  CoP19 Dok. 43.2 | Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė | Pritarti sprendimų projektams, nes jie dera su vykdoma iniciatyva, kuria siekiama stiprinti CITES ir žuvininkystės sinergiją, siekiant pagerinti į CITES sąrašus įtrauktų ryklių ir rajų, kuriems gresia išnykimas, išsaugojimą. | + |
| 44. | Identifikavimo medžiaga | | | |
| | 44.1 | Konferencijos rezoliucijos 11.19 (Rev. CoP16) peržiūra
  CoP19 Dok. 44.1 | NK | Pritarti rekomendacijoms. | + |
| | 44.2 | Medienos ir kitų medienos produktų identifikavimas
  CoP19 Dok. 44.2 | AK | Pritarti sprendimų projektams, nes per daugelį metų surinkta daug informacijos, todėl būtų naudinga ją apjungti. | + |
| 45. | Prekybos ikrais ženklinimo sistema
  CoP19 Dok. 45 | NK | Pritarti siūlomiems sprendimų projektams ir 18.146 sprendimo išbraukimui.
  Pasiūlyti įsteigti NK tarpsesijinę darbo grupę, kuri galėtų pradėti darbą, kai bus pateikta sekretoriato analizė ir rekomendacijos. | + |
| 46. | Prekyba akmeniniais koralais

  CoP19 Dok. 46 | Europos Sąjunga ir jos valstybės narės | ES ir jos valstybių narių pateiktas dokumentas. | + |
| 47. | Egzemplioriai, pagaminti naudojant biotechnologiją

  CoP19 Dok. 47 | NK, sekretoriatas | Pritarti rekomendacijoms; specialistų susitikimas turėtų būti pagrindas įnešti aiškumo apibrėžčių ir išsaugojimo klausimų srityje, ir tuo vėliau galėtų pasinaudoti darbo grupė. Susitikimas galėtų pasitarnauti kaip pagrindas darbo grupei ir todėl turėtų vykti anksčiau. | + |
| 48. | Termino „tinkamos ir priimtinos paskirties vietos“ apibrėžtis
  CoP19 Dok. 48 | NK | Pritarti abiejų neprivalomų rekomendacinių dokumentų patvirtinimui.
  Pritarti 3 priede pateiktam sprendimo projektui, įskaitant CITES sekretoriato pakeitimus. | + |
| 49. | Įvežimas iš jūros

  CoP19 Dok. 49 | NK | Pritarti siūlomiems sprendimams.
  Išreikšti ES ir jos valstybių narių didelį susirūpinimą dėl nepakankamo CITES nuostatų dėl įvežimo iš jūros ir kitų prekybos CITES sąraše išvardytomis rūšimis nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose rajonuose įgyvendinimo.
  ES ir jos valstybės narės pabrėžia, kad siekiant sėkmingo CITES nuostatų įgyvendinimo jūrinių gyvūnų rūšių atžvilgiu, būtinas veiksmingas CITES ir žuvininkystės institucijų bendradarbiavimas. | + |
| 50. | Konfiskuotų egzempliorių naikinimas
  CoP19 Dok. 50 | NK | Pritarti siūlomiems CoP19 sprendimų projektams, kaip rekomendavo NK74, ir išbraukti sprendimus 18.159–18.164. | + |
| 51. | Leopardų (Panthera pardus) medžioklės trofėjų kvotos
  CoP19 Dok. 51 | NK | Pritarti, kad būtų iš dalies pakeistas Konferencijos rezoliucijos 10.14 (Rev. CoP16) 1 dalies a punktas. Pasiūlyti sekretoriato pasiūlytų sprendimų pakeitimą siekiant užtikrinti, kad eksporto kvotos (įskaitant medžioklės kvotas) būtų reguliariai peržiūrimos. | (+) |
| 52. | Gyvų egzempliorių vežimas:
  vežimo taisyklių įgyvendinimo gerinimas
  CoP19 Dok. 52 | Kanada, Dramblio Kaulo Krantas, Kenija, Meksika, Nigerija, Senegalas ir Jungtinės Amerikos Valstijos | Pritarti siūlomiems sprendimams ir rezoliucijų pakeitimams, ypač susijusiems su prieiga prie IATA taisyklių. Išsiaiškinti Konferencijos rezoliucijos 10.21 pirmojo (nedidelio) pakeitimo (frazės „neatsižvelgiant į vežimo būdą“ įtraukimo) tikslą ir apsvarstyti galimą poveikį vežimo ne oro transportu rekomendacijoms. Būti atvirai diskusijoms dėl Šalių ar susijusių suinteresuotųjų subjektų patarimų siekiant didinti pasiūlytų pakeitimų pagrįstumą kartu nesumažinant pasiūlymo užmojo. | + |
| Išimtys ir prekybai taikomos specialiosios nuostatos | | | |
| 53. | CITES nuostatų, susijusių su prekyba gyvūnų ir augalų, kurių šaltinis nėra laukinė gamta, egzemplioriais, peržiūra
  CoP19 Dok. 53 | NK | Pritarti tam, kad tarpsesijinės darbo grupės veikla būtų tęsiama, nes nagrinėjami klausimai yra sudėtingi ir nebuvo pakankamai laiko aptarti visus klausimus, dėl kurių suteikti įgaliojimai. Reikia padaryti svarbių teksto pakeitimų, visų pirma I priede, kad tekstas taptų aiškesnis ir labiau koncentruotas, taip pat reikia atsižvelgti į CITES sekretoriato iškeltus susirūpinimą keliančius klausimus. Atsižvelgiant į sekretoriato poziciją, remti tai, kad Rezoliucijos 10.16 pakeitimų priėmimas būtų atidėtas iki CoP20, tačiau neatmesti galimybės juos priimti CoP19, jei susitarta dėl esminių patobulinimų. | (-) |
| 54. | Konferencijos rezoliucijos 17.7 dėl prekybos
  gyvūnų egzemplioriais, apie kuriuos pranešta, kad jie išauginti nelaisvėje, peržiūros nuostatų peržiūra

  CoP19 Dok. 54 | Sekretoriatas NK vardu, konsultuodamasis su GK pirmininku | Iš esmės pritarti, bet reikia tam tikrų 1 priede pateiktos rezoliucijos pakeitimų formuluočių korekcijų ir sprendimų projektų pakeitimų, visų pirma siekiant atspindėti NK 75-ojo susitikimo (2022.11.13) ir 2022 m. birželio mėn. surengto praktinio seminaro rezultatus. Pritarti 2 priede pateiktiems sprendimų projektams. | (+) |
| 55. | Įmonių, komerciniais tikslais veisiančių nelaisvėje auginamus I priedėlyje nurodytų rūšių gyvūnus, registravimas
  CoP19 Dok. 55 | Jungtinės Amerikos Valstijos | Nepritarti kai kurioms dokumente pateikto argumentavimo dalims ir griežtai nepritarti kai kuriems pasiūlytiems pakeitimams. Iš esmės pritarti idėjai, kad registracijoje nurodytos prekės būtų viešai skelbiamos CITES svetainėje. Nepritarti pasiūlymui, kad papildomoms prekėms reikia naujos registracijos. Likti atviriems į išimtis orientuotam požiūriui, t. y. registracijos proceso išplėtimui jį taikant prekėms, kurioms registracija pabrėžtinai netaikoma. Padarius šiuos pakeitimus pasiūlymas gali būti priimtinas. | (-) |
| 56. | Gairės dėl termino „dirbtinai padaugintas“

  CoP19 Dok. 56 | AK | Pritarti sprendimo projektų 1 priede priėmimui. Kadangi rengiant preliminarią rekomendaciją dar neišspręsti klausimai dėl agarmedžio medienos, šaltinio kodo Y naudojimo ir kitų klausimų, nepritarti jokiam galimam įgaliojimų peržiūrėti rekomendaciją pakeitimui, dėl kurio ilgainiui galėtų susilpnėti esami standartai dėl šaltinių kodų A ir Y ir plantacijų apibrėžties. | + |
| 57. | Egzemplioriai, išauginti iš laukinėje gamtoje surinktų sėklų ar sporų, kurie laikomi dirbtinai padaugintais

  CoP19 Dok. 57 | AK, konsultuodamasis su NK pirmininku | Pritarti sprendimų 18.179–18.181 išbraukimui, nes darbas baigtas. | + |
| Su konkrečiomis rūšimis susiję klausimai |
| 58. | Vanaginiai (Accipitridae spp.)
  CoP19 Dok. 58 | NK, konsultuodamasis su sekretoriatu | Pritarti tam, kad būtų priimti sprendimų 19.AA–19.FF, kuriais pakeičiami 18.186–18.192 sprendimai, projektai. | + |
| 59. | Neteisėta prekyba gepardais (Acinonyx jubatus)
  CoP19 Dok. 59 | Etiopija | Pritarti rekomendacijoms, nes neteisėta prekyba kelia didelę grėsmę. Rekomenduoti atitinkamu mastu įtraukti Šiaurės Vakarų Afrikos ir Irano porūšius į visus su kova su neteisėta prekyba susijusius svarstymus, ir sukurti mechanizmą Didžiųjų kačių darbo grupei informuoti ir jos veiklai stiprinti. Be to, rekomendacijas CoP20 turėtų teikti ne NK77, o NK78. | (+) |
| 60. | Varliagyvių išsaugojimas (Amphibia spp.)
  CoP19 Dok. 60 | GK | Pritarti rekomendacijoms, nes nėra surinkta pakankamai duomenų apie varliagyvių rūšis tarptautinėje prekyboje. | + |
| 61. | Unguriai (Anguilla spp.)
  CoP19 Dok. 61 | NK, konsultuodamasis su GK pirmininku | Pritarti NK rekomendacijoms priimti 1 priede pateiktus sprendimų 19.AA–19.DD projektus. | + |
| 62. | Medieninių agarmedžių taksonai
  (Aquilaria spp. ir Gyrinops spp.) | | | |
| | 62.1 | Augalų komiteto ataskaita
  CoP19 Dok. 62.1 | AK | Pritarti tik sekretoriato iš dalies pakeistai sprendimo projekto redakcijai. Pabrėžti, kad peržiūrint Rezoliuciją 16.10 ir kitas susijusias rezoliucijas, reikia atsižvelgti į naują informaciją, pateiktą Dok. 62.2, jame siūlomus mokslinius tyrimus ir informacinį dokumentą CoP19 Inf. 5. Tačiau aiškiai nurodyti, kad Rezoliucijoje 10.13 dėl Konvencijos įgyvendinimo, kiek jis susijęs su medžių rūšimis, ir kitose galimose rezoliucijose esančios dirbtinio dauginimo apibrėžtys ir specifikacijos neturi būti sušvelnintos. | (+) |
| | 62.2 | Agarmedžių ir CITES istorija ir iššūkiai
  CoP19 Dok. 62.2 | Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė. | Remti arba palankiai įvertinti surinktos informacijos naudingumą. Prašyti, kad į galimus siūlomų mokslinių tyrimų rezultatus būtų atsižvelgta persvarstant Rezoliuciją 16.10, kaip nurodyta sprendimo projekte, pateiktame Dok. 62.1. | (+) |
| 63. | Bosvelijos (Boswellia spp.)
  CoP19 Dok. 63 | AK | Pritarti. Sprendimų projektai yra tinkamas būdas pašalinti žinių spragas ir sudaryti sąlygas galimiems būsimiems Šalių pasiūlymams dėl įtraukimo į sąrašus. | + |
| 64. | Jūrų vėžliai (Cheloniidae spp. ir Dermochelyidae spp.) | | | |
| | 64.1 | Sekretoriato ir Nuolatinio komiteto ataskaita
  CoP19 Dok. 64.1 | NK, sekretoriatas | Pritarti naujam sekretoriato pasiūlymui įtraukti tam tikrus sprendimų projektus į naują rezoliuciją dėl jūrų vėžlių, kaip siūloma Dok. 64.2, ir atnaujinti Sprendimą 18.217 (Rev. CoP19). Dvi jūrų vėžlių rūšys yra sparčiai nykstančios, viena – nykstanti, o visuose IUCN vertinimuose prognozuojama neigiama populiacijos tendencija. Reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų užkirstas kelias tolesniam populiacijų mažėjimui ir rūšių išnykimui. Pritarti sujungimui su 64.2. | (+) |
| | 64.2 | Jūrų vėžlių išsaugojimas
  CoP19 Dok. 64.2 | Brazilija, Kolumbija, Kosta Rika, Peru ir Jungtinės Amerikos Valstijos | Pritarti naujai rezoliucijai su sekretoriato pasiūlytais pakeitimais. Pritarti sujungimui su 64.1. | (+) |
| 65. | Rykliai ir rajos (Elasmobranchii spp.)
  CoP19 Dok. 65 | NK, GK, konsultuodamiesi
  su sekretoriatu ir GK | Pritarti Nuolatinio komiteto ir Gyvūnų komiteto rekomendacijoms priimti dokumento 4 priede pateiktus sprendimų 19.AA–19.FF projektus. Ilgalaikis finansavimas yra labai svarbus siekiant suteikti būtiną paramą jūrų gyvūnų rūšių įtraukimui į sąrašus, todėl Sprendime 19.BB numatytų veiksmų atveju neturėtų būti atsižvelgiama į išorės finansavimo prieinamumą. | + |
| 66. | Drambliai (Elephantidae spp.) | | | |
| | 66.1 | Konferencijos rezoliucijos 10.10 (Rev. CoP18) dėl prekybos dramblių egzemplioriais įgyvendinimas
  CoP19 Dok. 66.1 | Sekretoriatas NK prašymu | Pritarti 1 priede pateiktų sprendimų, susijusių su dramblio kaulo vidaus rinkų uždarymu, rinkiniui. Pritarti 2 priede pateiktų sprendimų projektams, susijusiems su prekyba mamuto kaulu, įskaitant CITES sekretoriato pasiūlytą pakeitimą. Pritarti 3 priede pateiktiems sprendimų dėl prekybos azijiniais drambliais projektams. Pritarti 4 priede pateiktiems sprendimų, susijusių su praktinėmis gairėmis dėl dramblio kaulo atsargų, projektams. | + |
| | 66.2 | Dramblio kaulo atsargos | | | |
| | | 66.2.1 | Dramblio kaulo atsargos.
  Konferencijos rezoliucijos 10.10 (Rev. CoP18) dėl prekybos dramblių egzemplioriais įgyvendinimas
  CoP19 Dok. 66.2.1 | Beninas, Burkina Fasas, Pusiaujo Gvinėja, Etiopija, Gabonas, Kenija,
  Liberija, Nigeris, Senegalas ir Togas | Pripažinti, kad reikia tinkamų ataskaitų, tačiau pritarti sekretoriato nuomonei, kad ataskaitų apie dramblio kaulo atsargas teikimas ir techninės paramos teikimas atsargų valdymo srityje, kaip nurodyta Konferencijos rezoliucijos 10.10 (Rev. CoP18) dėl prekybos dramblių egzemplioriais 7 dalies e punkte ir 11 punkte yra tinkamas, jei Šalys tai tinkamai įgyvendina, ir kad pakanka siūlomų naujų sprendimų projektų, pateiktų CoP19 Dok. 66.1 4 priede.
  Nepritarti siūlomam naujam Sprendimo 19AA ir BB projektui, bet pritarti sekretoriato pasiūlytam iš dalies pakeistam sprendimų rinkiniui. | (-) |
| | | 66.2.2 | Fondo, kuris būtų prieinamas dramblio kaulo atsargas nekomerciškai sunaikinusioms paplitimo valstybėms, sukūrimas
  CoP19 Dok. 66.2.2 | Kenija | ES iš esmės pritaria nekomerciniam dramblio kaulo naikinimui, tačiau mano, kad kiekviena Šalis turi suverenią teisę nuspręsti, kaip valdyti savo atsargas, jei jos tinkamai valdomos. Abejotina, ar yra būtinas institucionalizuotas finansavimo procesas, kuriuo būtų remiamas vienas iš naikinimo būdų, skirtas tik vienos rūšies konfiskuotiems egzemplioriams. Nepritarti dabartiniam pasiūlymui, tinkamesnis variantas būtų bendras visų afrikinių dramblių paplitimo valstybių požiūris. | (-) |
| | 66.3 | Konferencijos rezoliucijos 10.10 (Rev. CoP18) dėl dramblio kaulo vidaus rinkų uždarymo įgyvendinimo aspektai
  CoP19 Dok. 66.3 | Beninas, Burkina Fasas, Pusiaujo Gvinėja, Etiopija, Gabonas, Liberija,
  Nigeris, Senegalas ir Togas | ES pritaria Sprendimo 19.AA projektui, tačiau abejoja, ar reikalingi sprendimų 19.BB ir 19.CC projektuose padaryti pakeitimai, nes neaišku, kokia kita svarbi turima informacija yra nurodyta. Galime pritarti sekretoriato peržiūrėtam Sprendimui 19.DD. | (-) |
| | 66.4 | Prekyba gyvais afrikiniais drambliais | | | |
| | | 66.4.1 | Tarptautinė prekyba gyvais afrikiniais drambliais: Pasiūlymas persvarstyti Konferencijos rezoliuciją 10.10 (Rev. CoP18) dėl prekybos dramblių egzemplioriais

  CoP19 Dok. 66.4.1 | Beninas, Burkina Fasas, Pusiaujo Gvinėja, Etiopija, Gabonas, Liberija, Nigeris,
  Senegalas ir Togas | Šio dokumento tikslas atitinka ir ES tikslą (žr. Dok. 66.4.2), t. y. apriboti prekybą gyvais drambliais taip, kad ji būtų leidžiama tik išsaugojimo in situ programų tikslais, taikant tik retas išimtis. Būti atvirai diskusijoms su pasiūlymo teikėjais dėl tolesnių veiksmų šiam tikslui pasiekti. Tačiau nepritarti keletui pasiūlymo elementų: reikia rasti platesnį sprendimą dėl šių skirtingų elementų (2 anotacijos aiškinimo, specialių taisyklių, susijusių su prekyba gyvais afrikiniais drambliais, kuriomis atsižvelgiama tik į perkėlimą ex situ, taip pat neprivalomos gairės dėl laikymo ir priežiūros ir išsaugojimo in situ naudos). | (-) |
| | | 66.4.2 | Sistemos paaiškinimas: Europos Sąjungos pasiūlymas.
  CoP19 Dok. 66.4.2. | Europos Sąjunga ir jos valstybės narės | ES ir jos valstybių narių pateiktas dokumentas. | + |
| | 66.5 | Neteisėto dramblių žudymo stebėjimo (MIKE) ataskaita
  CoP19 Dok. 66.5 | Sekr. | Atkreipti dėmesį į ataskaitą. | |
| | 66.6 | Prekybos drambliais informacinės sistemos (ETIS) ataskaita
  CoP19 Dok. 66.6 | Sekr. | Atkreipti dėmesį į ataskaitą. | |
| | 66.7 | Nacionalinio dramblio kaulo veiksmų plano proceso peržiūra
  CoP19 Dok. 66.7 | Malavis, Senegalas ir Jungtinės Amerikos Valstijos | ES turėtų pritarti peržiūros procesui su sąlyga, kad daugiausia dėmesio bus skiriama konkretiems dokumente nustatytiems klausimams, nebūtinai visam procesui, ir išvengiant potencialaus proceso susilpninimo. | (+) |
| 67. | CITES didžiųjų kačių darbo grupė (Felidae spp.)
  CoP19 Dok. 67 | NK | Pritarti siūlomiems sprendimų projektams dėl CITES didžiųjų kačių darbo grupės techninės užduoties ir darbo metodų, dėl kurių susitarta NK74 posėdyje, nors gali prireikti pakeitimų pagal Dok. 59 ir 73.2, ir sprendimų 18.245 bei 18.248 išbraukimui. | + |
| 68. | Azijos didžiosios katės (Felidae spp.)
  CoP19 Dok. 68 | Sekretoriatas, konsultuodamasis su NK pirmininku | Iš esmės pritarti dokumentui. Bus pasiūlyti sprendimo 19.AA patobulinimai siekiant pagerinti keitimąsi informacija dėl teismo ekspertizės mokslinių tyrimų projektų, įskaitant genetinius ir kitus metodus. | + |
| 69. | Jūrų arkliukai (Hippocampus spp.) | | | |
| | 69.1 | Nuolatinio komiteto ataskaita
  CoP19 Dok. 69.1 | NK | Pritarti Nuolatinio komiteto rekomendacijoms priimti dokumento 1 priede pateiktus sprendimų 19.AA–19.CC projektus. Pritarti visų pirma ekspertų praktinio seminaro organizavimui, siekiant aptarti CITES įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą prekybos Hippocampus spp. atžvilgiu. | + |
| | 69.2 | Tolesni žingsniai siekiant sėkmingai įgyvendinti jūrų arkliukų įtraukimo į II priedėlio sąrašą procesą
  CoP19 Dok. 69.2 | Maldyvai, Monakas, Nigerija, Peru, Senegalas, Šri Lanka, Togas, Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė ir Jungtinės Amerikos Valstijos | Pasiūlymo teikėjams pasiūlyta apsvarstyti sujungti dokumentą su 69.1, nes abiejuose dokumentuose išdėstyti panašūs tikslai. Reiktų išlaikyti šiuos svarbius punktus: jūrų arkliukų įtraukimą į siūlomą nežalingos prekybos (NDF) praktinį seminarą (69.2) ir ekspertų praktinio seminaro siekiant aptarti CITES įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą prekybos Hippocampus spp. (69.1) atžvilgiu, organizavimą. | (+) |
| 70. | Dalbergijų rūšies mediena [Leguminosae (Fabaceae)]
  CoP19 Dok. 70 | AK | Pritarti sprendimų projektams, dėl kurių susitarė Augalų komitetas dalbergijų rūšies klausimais. | + |
| 71. | Skujuočiai (Manis spp.) | | | |
| | 71.1 | Nuolatinio komiteto ataskaita Gyvūnų komiteto ataskaita

  CoP19 Dok. 71.1 | NK, konsultuodamasis su GK pirmininku | Pritarti rekomendacijoms, tačiau galėtų būti įtraukti papildomi Dok. 71.2 iškelti klausimai. | + |
| | 71.2 | Siūlomi Konferencijos rezoliucijos 17.10 pakeitimai

  CoP19 Dok. 71.2 | Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė | Pritarti siūlomiems pakeitimams, nes reikia imtis tolesnių veiksmų siekiant užkirsti kelią neteisėtai prekybai skujuočiais. Pritarti sekretoriato siūlomoms 71.1 ir 71.2 konsoliduotoms teksto redakcijoms. | + |
| 72. | Afrikiniai liūtai (Panthera leo)
  CoP19 Dok. 72 | Sekretoriatas, konsultuodamasis su NK pirmininku | Pritarti GK pasiūlymui dėl tolesnio tarpsesijinio darbo, susijusio su afrikiniais liūtais (Panthera leo), ir naujojo sprendimo priėmimo. | + |
| 73. | Jaguarai (Panthera onca) | | | |
| | 73.1 | Nuolatinio komiteto ataskaita
  CoP19 Dok. 73.1 | NK | Pritarti sprendimų 18.251–18.253 išbraukimui, kaip rekomenduoja sekretoriatas, ir šio dokumento 1 priede pateiktų sprendimų dėl jaguarų projektų priėmimui. | + |
| | 73.2 | Siūlomi sprendimų dėl jaguarų projektų pakeitimai, dėl kurių susitarta NK74
  CoP19 Dok. 73.2 | Kosta Rika, Salvadoras, Meksika ir Peru | Iš esmės pritarti sprendimų projektams, jei išbraukiamas 19.DD b punktas (prašymai, kuriais vertinama konkrečios Rezoliucijos dėl jaguarų, kuriai CoP18 metu ES nepritarė, būtinybė). Sukurti mechanizmą Didžiųjų kačių darbo grupei informuoti ir jos veiklai stiprinti. | (+) |
| 74. | Prekyba žvirbliniais paukščiais ir jų išsaugojimo valdymas (Passeriformes spp.)
  CoP19 Dok. 74 | GK | Pritarti Gyvūnų komiteto rekomendacijoms atnaujinti sprendimus 18.256–18.259 dėl prekybos žvirbliniais paukščiais (Passeriformes spp.) ir jų išsaugojimo valdymo, nes gautas finansavimas. | + |
| 75. | Raganosiai (Rhinocerotidae spp.)
  CoP19 Dok. 75 | NK, sekretoriatas | Pritarti Nuolatinio komiteto ir sekretoriato paruoštam dokumentui ir Konferencijos rezoliucijos 9.14 (CoP17) pakeitimams, taip pat 3 priede išdėstytiems sprendimams. Apsvarstyti, ar tam tikrus šalims skirto ir siūlomo išbraukti Sprendimo 18.110 elementus reikėtų išlaikyti Rezoliucijoje 9.14 (CoP17) arba sprendimuose. | + |
| 76. | Saigos (Saiga spp.)
  CoP19 Dok. 76 | NK | Pritarti GK pasiūlytiems sprendimams su sekretoriato padarytais pakeitimais. | + |
| 77. | Didžiosios strombidės (Strombus gigas)
  CoP19 Dok. 77 | Sekr. | Pritarti šio dokumento 1 priede pateiktiems sprendimų 19.AA–19.DD projektams ir sprendimų18.275–18.280 išbraukimui, išskyrus Sprendimą 18.278b – jis turėtų išlikti. | (+) |
| 78. | Sausumos vėžliai ir baliniai vėžliai (Testudines spp.)
  CoP19 Dok. 78 | Sekr. | Pritarti, kad sprendimai 18.286–18.291 buvo įgyvendinti ir gali būti išbraukti. Pasiūlyti tolesnį sprendimą, kuriuo būtų prašoma, kad Madagaskaras pateiktų išsamią savo nykstančių vėžlių rūšių išsaugojimo strategiją. | + |
| 79. | Afrikos medžių rūšys

  CoP19 Dok. 79 | AK | Pritarti. Būtina atnaujinti Afrikos medžių rūšių sąrašą ir susijusius CITES procesus, įtrauktus į dokumento AK25 Dok. 28 priedą. | + |
| 80. | Dekoratyvinės jūrų žuvys

  CoP19 Dok. 80 | GK | Pritarti šio dokumento 1 priede pateiktų sprendimų 19.AA–19.BB projektų priėmimui ir sprendimų 18.263–18.265 išbraukimui. | + |
| 81. | Neotropikų medžių rūšys

  CoP19 Dok. 81 | AK | Pritarti. Būtina atnaujinti neotropikų medžių rūšių sąrašą ir susijusius CITES procesus, įtrauktus į dokumento AK25 Dok. 29 priedą. | + |
| 82. | Prekyba vaistinių ir aromatinių augalų rūšimis

  CoP19 Dok. 82 | AK | Pritarti, bet prašyti, kad bet kokia galima nauja rezoliucija neturėtų apsiriboti vaistiniais produktais, o turėtų apimti visų rūšių produktus, kuriuose yra vaistinių ir aromatinių augalų rūšių egzempliorių. | + |
| 83. | Rūšių, kurioms gresia išnykimas CITES šalyse, nustatymas
  CoP19 Dok. 83 | Gambija, Liberija, Nigeris, Nigerija ir Senegalas | Nepritarti Reglamento, kuriuo sukuriama nauja duomenų bazė, projektui, nes esama IUCN raudonoji knyga yra pakankamas vertinimo pagrindas. Taip pat nepritarti 2 priedo dabartinės redakcijos sprendimų projektams; tačiau pripažinti, kad kai kurioms paplitimo valstybėms reikia techninės pagalbos rengiant rūšių, kurioms tarptautinė prekyba kelia pavojų ir kurios dar nėra įtrauktos į CITES priedėlius, įtraukimo į sąrašus pasiūlymus. | - |
| Priedėlių tvarkymas | | | |
| 84. | Standartinė nomenklatūra | | | |
| | 84.1 | Gyvūnų komiteto ir Augalų komiteto ataskaita
  CoP19 Dok. 84.1 | GK, AK, parengta jų nomenklatūros specialistų | Pritarti siūlomų sprendimų priėmimui ir CoP18 sprendimų atnaujinimui, kaip nurodyta Dok. 84.1, taip pat pritarti peržiūrėtos Konferencijos rezoliucijos 12.11 (Rev. CoP18) nuostatų, susijusių tiek su flora, tiek su fauna, priėmimui. | + |
| | 84.2 | Dipteryx spp. standartinė nomenklatūra
  CoP19 Dok. 84.2 | Europos Sąjunga ir jos valstybės narės | ES ir jos valstybių narių pateiktas dokumentas. | + |
| | 84.3 | Khaya spp. standartinė nomenklatūra
  CoP19 Dok. 84.3 | Europos Sąjunga ir jos valstybės narės | ES ir jos valstybių narių pateiktas dokumentas. | + |
| | 84.4 | Rhodiola spp. standartinė nomenklatūra
  CoP19 Dok. 84.4 | Europos Sąjunga ir jos valstybės narės | ES ir jos valstybių narių pateiktas dokumentas. | + |
| 85. | Anotacijos | | | |
| | 85.1 | Nuolatinio komiteto ataskaita
  CoP19 Dok. 85.1 | NK | Pritarti NK pateiktam dokumentui, taip pat pritarti darbo grupės atkūrimui. | + |
| | 85.2 | Prekybos į CITES sąrašus įtrauktų medžių rūšių egzemplioriais informacinė sistema
  CoP19 Dok. 85.2 | NK, sekretoriatas | Pritarti, nes svarbu identifikuoti daromą darbą ir juo remtis, tuo pat metu vengiant Tarptautinės atogrąžų medienos organizacijos darbo dubliavimo. | + |
| | 85.3 | Neformalus esamų ir siūlomų anotacijų peržiūros mechanizmas

  CoP19 Dok. 85.3 | NK pirmininkas, konsultuodamasis su sekretoriatu | Pritarti siūlomam sprendimui, susijusiam su neformaliu esamų ir siūlomų pastabų peržiūros mechanizmu. | + |
| 86. | Produktai, kurių sudėtyje yra į II priedėlį įtrauktų gegužraibių egzempliorių
  CoP19 Dok. 86 | NK | Pritarti sprendimų projektams ir sprendimų 18.327–18.330 išbraukimui. | + |
| 87. | Konferencijos rezoliucijos 9.24 (Rev. CoP17) pakeitimai | | | |
| | 87.1 | Siūlomi Konferencijos rezoliucijos 9.24 (Rev. CoP17) pakeitimai

  CoP19 Dok. 87.1 | Botsvana, Kambodža, Esvatinis, Namibija ir Zimbabvė | Nepritarti Rezoliucijos 9.24 persvarstymui. Būti atvirai diskusijoms dėl tam tikrų į Rezoliucijos 9.24 taikymo sritį nepatenkančių pasiūlymo elementų. | - |
| | 87.2 | Į CITES priedėlius įtrauktos vandens rūšys:
  pasiūlymai dėl naujo požiūrio į ryklių ir rajų įtraukimą į sąrašus
  CoP19 Dok. 87.2 | Senegalas | Konferencijos rezoliucijos 9.24 (rev. CoP17) 5 priedo išnašoje dėl „Populiacijos sumažėjimo apibrėžties taikymo komerciniais tikslais išnaudojamų vandens rūšių atžvilgiu“ daroma nuoroda į „komerciniais tikslais išnaudojamas vandens rūšis“ (neoficialus vertimas), o tai yra neaiški formuluotė, sukelianti nesusipratimų. ES sutinka, kad reikia peržiūrėti išnašą ir gali pritarti susitikimo metu dirbančios darbo grupės arba tarpsesijinio proceso sukūrimui siekiant aptarti geriausius veiksmus visų lėtai augančių ar mažą reprodukcinį našumą turinčių vandens taksonų (ne tik ryklių ir rajų) atžvilgiu. | (+) |
| 88. | Išlygos, pareikštos po 18-ojo Šalių konferencijos susitikimo
  CoP19 Dok. 88 | Sekr. | Pritarti sekretoriato pasiūlymams dėl Rezoliucijos 11.21 (Rev. CoP18) naujo 1 dalies h punkto, taip pat dėl Rezoliucijos 4.6 (Rev. CoP18) naujo 2 dalies f punkto kaip galimos alternatyvos ES tekstų pasiūlymams tuo pačiu klausimu Dok. 66.4 14 dalyje, jei sekretoriato pasiūlymuose išreiškiamas toks pat noras ir užmojis.
  Preliminariai pritarti kitų sekretoriato pasiūlytų Konferencijos rezoliucijos 11.21, Konferencijos rezoliucijos 4.6 (Rev. CoP18) ir Konferencijos rezoliucijos 4.25 (Rev. CoP 18) pakeitimų priėmimui, tačiau siekiant pagerinti tekstą, gali būti pateikta pasiūlymų dėl teksto pakeitimų, ypač siekiant spręsti suskaidytų sąrašų Konferencijos rezoliucijoje 4.25 (Rev. CoP18) klausimą; Konferencijos rezoliucijos 4.25 (Rev. CoP18) nuostatas taip pat taikyti ir augalams ir užtikrinti, kad pasiūlytais Konferencijos rezoliucijos 4.6 (Rev. CoP18) pakeitimais būtų atsižvelgta į rezoliucijų dalinio keitimo ir anotacijų, kuriose daroma nuoroda į jas, dalinio keitimo procesų ryšį. | (+) |
| Pasiūlymai iš dalies keisti priedėlius |
| 89. | Pasiūlymai iš dalies keisti I ir II priedėlius | | Pasiūlymai dėl įtraukimo į priedėlius aptariami šio dokumento 2 dalyje. | |
| | 89.1 | Sekretoriato atliktas pasiūlymų iš dalies keisti I ir II priedėlius vertinimas
  CoP19 Dok. 89.1 | | | |
| | 89.2 | Šalių komentarai
  CoP19 Dok. 89.2 | Sekr. | | |
| | 89.3 | Teisės aktais nustatytų konsultantų pastabos
  CoP19 Dok. 89.3 | | | |
| Posėdžio užbaigimas |
| 90. | Kito eilinio Šalių konferencijos posėdžio laiko ir vietos nustatymas | | Dokumentų nėra | |
| 91. | Baigiamosios pastabos (stebėtojų, Šalių, CITES generalinio sekretoriaus, priimančiosios valstybės vyriausybės) | | Dokumentų nėra. | |

Nr.

Darbotvarkės klausimas

Pateikėjas
   (1)

Pastabos

Pozicija

Atidarymo ceremonija

Dokumentų nėra.

Sveikinimo kalbos

Dokumentų nėra.

Administraciniai ir finansiniai reikalai

1.

Posėdžio pirmininko ir jo pavaduotojo, I ir II komitetų pirmininkų rinkimai

Dokumentų nėra.

Dėl kandidatų jau susitarta.

2.

Darbotvarkės priėmimas

CoP19 Dok. 2

Sekr.

Susitarta

+

3.

Darbo programos tvirtinimas

CoP19 Dok. 3

Sekr.

Susitarta

+

4.

Šalių konferencijos darbo tvarkos taisyklės

4.1

Nuolatinio komiteto ataskaita CoP19 Dok. 4.1

NK

Pritarti rekomenduojamiems 7 taisyklės pakeitimams. Pritarti rekomenduojamiems 25.5 ir 25.6 taisyklių pakeitimams. Pabrėžti, jog svarbu yra tai, kad bet koks balsavimo tvarkos pakeitimas būtų išimtinis ir posėdžio pirmininkas jį tinkamai pagrįstų.

+

4.2

Siūlomas 26 taisyklės pakeitimas

CoP19 Dok. 4.2

Botsvana ir Zimbabvė

Atmesti pasiūlymą, nes jis prieštarauja Konvencijos XV straipsniui. Principas, kad viena šalis turi vieną balsą, yra pamatinis ir nediskutuotinas. Šio pakeitimo pasekmė būtų ta, kad prieš kiekvieną balsavimą vyktų labai sudėtingos derybos, taip pat būtų praktinių klausimų dėl gyventojų skaičiaus įvertinimo kiek įmanoma arčiau CoP sesijos datos.

-

5.

Kredencialų komitetas

5.1

Kredencialų komiteto steigimas

Dokumentų nėra.

5.2

Kredencialų komiteto ataskaita

Dokumentų nėra.

6.

Stebėtojų priėmimas

CoP19 Dok. 6

7.

Sekretoriato ir Šalių konferencijos susitikimų administravimas, finansai ir biudžetas

7.1

Sekretoriato administravimas

CoP19 Dok. 7.1

Sekr.

7.2

Jungtinių Tautų aplinkos programos (UNEP) vykdomojo direktoriaus administravimo ir kitų reikalų ataskaita

CoP19 Dok. 7.2

UNEP

7.3

2020–2022 m. finansinės ataskaitos

CoP18 Dok. 7.3

Sekr.

7.4

2023–2025 m. biudžetas ir darbo programa

CoP19 Dok. 7.4

Sekr.

7.5

Galimybė gauti finansavimą

CoP19 Dok. 7.5

NK

Neturi pozicijos

7.6

Remiamų atstovų projektas

CoP19 Dok. 7.6

Sekr.

Pritarti sekretoriato pasiūlymui neplėsti programos, kad sekretoriatas turėtų bendrai aptarnauti Nuolatinio komiteto ir Gyvūnų ir Augalų komitetų posėdžius, nes su tokia išplėsta programa susijusi administracinė našta sudarytų neproporcingą naštą sekretoriatui. Kita vertus, pritarti siūlomam ribotam programos išplėtimui apimant reikalavimus atitinkančias Šalis, laikantis XIII straipsnio procedūrų. Pritarti Konferencijos rezoliucijos 17.3 pakeitimams ir sprendimo projektui.

+

8.

Konvencijos kalbos strategija

CoP19 Dok. 8

Sekr.

ES gali pritarti 2 variantui ir yra pasirengusi diskutuoti dėl tam tikrų 3 varianto elementų, jeigu tai finansuojama savanoriškais įnašais. Tai yra svarbūs su biudžetu ir vėlavimu susiję klausimai, į kuriuos reikia atsižvelgti, taip pat atsižvelgtina į galimas pasekmes CITES įgyvendinimui ir vykdymo užtikrinimui, kaip nurodyta Dok. 8 12 dalies a punkte. Į visas CoP sesijų metu veikiančias darbo grupes turi būti įtraukti visų regionų atstovai – o ne vien atstovai iš Šalių, kurių oficialiosios kalbos yra arabų, kinų, ir rusų kalbos, kadangi visi sprendimai turės poveikį biudžetui visoms Šalims.

(-)

Strateginiai klausimai

9.

Komitetų ataskaitos ir rekomendacijos

9.1

Nuolatinis komitetas

9.1.1

Pirmininko ataskaita

CoP19 Dok. 9.1.1

NK

Susipažinti su dokumentu ir pritarti spendimų projektams, įskaitant sekretoriato pasiūlymus.

+

9.1.2

Naujų regioninių ir pakaitinių regioninių narių rinkimai

Dokumentų nėra.

9.2

Gyvūnų komitetas

9.2.1

Pirmininko ataskaita

CoP19 Dok. 9.2.1

GK

Susipažinti su dokumentu ir pritarti sprendimų projektams.

+

9.2.2

Naujų regioninių ir pakaitinių regioninių narių rinkimai

Dokumentų nėra.

9.3

Augalų komitetas

9.3.1

Pirmininko ataskaita

CoP19 Dok. 9.3.1

AK

Susipažinti su dokumentu.

9.3.2

Naujų regioninių ir pakaitinių regioninių narių rinkimai

Dokumentų nėra.

10.

CITES strateginė vizija

CoP19 Dok. 10

NK

Pritarti sprendimų rinkiniui. Rodikliai gali būti toliau keičiami atsižvelgiant į Pasaulinės biologinės įvairovės strategijos po 2020 m. pokyčius.

(+)

11.

Į I priedėlį įtrauktos rūšys

CoP19 Dok. 11

GK, AK

Pritarti pasiūlymui su tam tikrais ES pasiūlytais spendimų projektų daliniais pakeitimais, kartu liekant pasirengus diskutuoti dėl sekretoriato pateiktų pasiūlyto proceso ar kitų pakeitimų patikslinimų, jei tą siūlo kitos Šalys.

+

12.

Pasaulinė prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais ataskaita

CoP Dok. 12

Pietų Afrika

Ataskaitos idėjai ir tarpsesijinei darbo grupei iš esmės pritariama. Tačiau pasiūlyme vis dar yra neaiškumų. Todėl jam gali būti pritarta tik tuo atveju, jei esama išorinių išteklių, jei procesas bus pradėtas priimant sprendimų rinkinį siekiant geriau apibrėžti ataskaitą, kad būtų galima priimti sprendimą CoP20, arba jei CoP19 metu pasiūlymas bus iš esmės patobulintas, kad būtų aiškesnis ataskaitos turinys.

(+)

13.

Čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių įtraukimas

CoP19 Dok. 13

NK

Pritarti rekomendacijai priimti dokumento 1 priede pateiktus peržiūrėtus sprendimus ir skatinti konkrečius pasiūlymus dėl čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių dalyvavimo CITES.

+

14.

Pragyvenimo šaltiniai

CoP19 Dok. 14

NK

Pritarti peržiūrėtų sprendimų priėmimui ir sprendimų 18.37 ir 18.36 išbraukimui.

+

15.

Kaimo bendruomenėms skirti dalyvaujamieji mechanizmai pagal CITES

CoP19 Dok. 15

Esvatinis, Namibija ir Zimbabvė

Nepritarti pasiūlymams kaip atskiram dokumentui. Ši tema svarbi, tačiau pagal CITES jau yra du atskiri procesai, kuriuose dėmesys skiriamas čiabuvių tautoms ir vietos bendruomenėms (žr. darbotvarkės 13 ir 14 punktus).

Kad čiabuvių tautų ir vietos bei kaimo bendruomenių dalyvavimo klausimas būtų sprendžiamas veiksmingiau ir kad būtų išlaikytas nuoseklumas, pasiūlymo teikėjai turėtų suderinti savo pasiūlymą su 13 ir 14 darbotvarkės punktuose nurodytais procesais ir, kai tinkama, pateikti jį darbo grupei arba abiem darbo grupėms svarstyti.

(-)

16.

Gebėjimų stiprinimas

CoP19 Dok. 16

NK

Pritarti rezoliucijos projektui ir pasiūlymų tęsti darbą, susijusį su integruota gebėjimų stiprinimo sistema, rinkiniui. Gali prireikti šiek tiek patikslinti rezoliucijos projekto 2b punkto taikymo sritį. Pritarti sekretoriato siūlomiems pakeitimams.

+

17.

Bendradarbiavimas su organizacijomis ir daugiašaliai aplinkos susitarimai

17.1

Sąveika su kitomis biologinės įvairovės srities konvencijomis

CoP19 Dok. 17.1

NK

Pritarti, nes reikėtų toliau stiprinti biologinės įvairovės srities daugiašalių aplinkos susitarimų sinergiją, o NK turėtų nuolat stebėti padėtį. Pritarti dokumento prieduose nurodytiems peržiūrėtiems ir naujiems sprendimų projektams ir remti darbą siekiant partnerystės strategijos.

+

17.2

Sąveika su Pasauline augalų išsaugojimo strategija

CoP19 Dok. 17.2

AK

Pritarti naujiems sprendimų projektams, įskaitant sekretoriato pasiūlymą į procesą įtraukti NK.

+

17.3

Bendradarbiavimas su Tarpvyriausybine moksline politine

biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platforma

CoP19 Dok. 17.3

NK

Pritarti dokumento I priede pateiktiems sprendimo projektams.

+

17.4

Bendra CITES ir CMS Afrikos plėšrūnų iniciatyva

CoP19 Dok. 17.4

Sekr.

Pritarti šiam sprendimo projektui, pagal kurį atitinkama informacija būtų perduodama AK, ir atitinkamai konsultuoti sekretoriatą Afrikos plėšrūnų iniciatyvos klausimais, kaip siūlo GK ir kelios stebėtojų organizacijos.

+

17.5

Tarptautinis kovos su nusikaltimais laukinei gamtai konsorciumas

CoP19 Dok. 17.5

Sekr.

Pritarti sprendimų projektų priėmimui ir Sprendimo 18.3 išbraukimui.

+

18.

Jungtinių Tautų Organizacijos Pasaulinė laukinės gamtos diena

CoP19 Dok. 18

Sekr.

Pritarti 18.38 sprendimo dėl Pasaulinės laukinės gamtos dienos išbraukimui, nes jis įgyvendintas.

+

19.

CITES ir miškai

CoP19 Dok. 19

Sekr.

Pritarti pasiūlymui; pasiūlyti pakeitimų siekiant pagerinti sinergiją ir vengi dubliavimo su kitais tarptautiniais su miškais susijusiais procesais ir priemonėmis. Siūlyti, kad dėl tyrimo techninės užduoties būtų galima konsultuotis su AK (galbūt per pirmininką, kad procesas būtų paprastesnis).

(+)

20.

Medžių rūšių programa

CoP19 Dok. 20

Sekr.

Pritarti sprendimų projektams. ES mano, kad programa duos rezultatus, kurių tikimasi, ir ragina visas Šalis remtis programos rezultatais ir toliau prisidėti prie CITES įgyvendinimo dėl į sąrašus įtrauktų medžių rūšių.

+

21.

ETIS programos peržiūra

CoP19 Dok. 21

NK

Daugumai rekomendacijų galima pritarti, įskaitant sekretoriato pasiūlytus redakcinius pataisymus, išskyrus pakeitimą dėl ETIS duomenų pateikimo datos, nes tai gali susilpninti procesą dėl delsos trukmės – tarp analizėje naudotų duomenų ir ataskaitų teikimo CoP. Todėl nepritarti įrašymui į I priedo 4 skirsnio 2 dalį, tačiau pritarti bendradarbiavimo tarp ICCWC ir ETIS stiprinimui ir dalinimuisi su ETIS duomenimis iš metinių neteisėtos prekybos ataskaitų.

Pritarti sekretoriato pasiūlymui priimti sprendimo projektą, skirtą sekretoriatui ir nuolatiniam komitetui, siekiant plėtoti aiškius kriterijus dėl Šalių kategorijų nustatymo.

(+)

22.

MIKE ir ETIS programos

CoP19 Dok. 22

NK

Pritarti pasiūlymui, įskaitant sekretoriato siūlomą naują tekstą, dėl sprendimo 19.BB a punkto, tačiau reikėtų pabrėžti, kad reikėtų labiau akcentuoti ilgalaikį finansinį MIKE ir ETIS patikimumą. ES yra atvira sekretoriato pasiūlymui įtraukti sprendimą 19.AA į sprendimą dėl darbo programos finansavimo ir išlaidų.

+

23.

CITES vaidmuo mažinant zoonozinių ligų, susijusių su tarptautine prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais, atsiradimo ateityje riziką

CoP19 Dok. 23

23.1

Nuolatinio komiteto ataskaita

CoP19 Dok. 23.1

NK

Palankiai vertinti tarpsesijinės darbo grupės atliktą darbą. Pritarti siūlomiems sprendimams ir Konferencijos rezoliucijos 10.21 (Rev. CoP16) dėl gyvų egzempliorių vežimo pakeitimams.

+

23.2

Bendra sveikata ir CITES:

Prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais keliama rizika žmonių ir gyvūnų sveikatai

CoP19 Dok. 23.2

Dramblio Kaulo Krantas, Gabonas, Gambija, Liberija, Nigeris, Nigerija ir Senegalas

Nepritarti elementams, kurie viršija CITES. Pritarti kai kuriems rezoliucijos projekto elementams, pavyzdžiui tarptautinių apibrėžčių naudojimui ir bendradarbiavimui su gyvūnų ir visuomenės sveikatos institucijomis, ir pasiūlyti juos įtraukti į Dok. 23.1 siūlomus sprendimų projektus, laikant tai ne procesu, vedančiu į rezoliuciją, bet kaip CoP19 priimtus sprendimus.

(-)

24.

COVID19 pandemijos poveikis Konvencijos įgyvendinimui

CoP19 Dok. 24

Sekr.

Pritarti sekretoriato pasiūlytoms rekomendacijoms, kuriomis siekiama užtikrinti, kad CITES posėdžiai ir darbas tarp sesijų galėtų vykti ir tais atvejais, kai susiduriama su ypatingomis veiklos problemomis.

+

25.

Veiksmų planas su lytimi susijusiais klausimais

CoP19 Dok. 25

Panama

Pritarti, kad būtų veiksmingai nagrinėjami ir sprendžiami su lytimi susiję klausimai. Pritarti iš siūlomai rezoliucijai, kurios atžvilgiu vis dėlto reikalingi papildomi pakeitimai. Pasiūlyti, kad CoP pradėtų tarpsesijinį procesą siekiant apsvarstyti poreikį nustatyti rezoliucijos įgyvendinimo gaires ir tų gairių turinį, ir teikti rekomendacijas NK/CoP20.

(+)

Aiškinimo ir įgyvendinimo klausimai

Galiojančios rezoliucijos ir sprendimai

26.

Rezoliucijų peržiūra

CoP19 Dok. 26

Sekr.

Pritarti rezoliucijų pakeitimams ir Sprendimo 14.81 išbraukimui, jei būtų priimtas atitinkamas Konferencijos rezoliucijos 14.8 (Rev. CoP17) pakeitimas. Turėtų būti suderinta su pakeitimu, pasiūlytu dokumente 32.

+

27.

Sprendimų peržiūra

CoP19 Dok. 27

Pritarti sekretoriato pasiūlymams. Teikti pirmenybę tam, kad 18.55 nebūtų išbraukta, kol įgyvendinimas nebaigtas. Atsižvelgti, ar 18.193 įgyvendinta iki CoP pabaigos.

+

Teisės aktų laikymasis ir vykdymo užtikrinimas bendrais bruožais

28.

Nacionalinės teisės aktai, kuriais įgyvendinama Konvencija

CoP19 Dok. 28

Sekr.

Pritarti CoP19 Dok. 28 dokumento I priede išdėstytų sprendimų projektų priėmimui ir pasiūlyti, kad į sprendimo 19.EE h punktą būtų įtrauktas galimas ataskaitų teikimas reguliariuose Nuolatinio komiteto posėdžiuose. Pritarti sprendimų 18.62–18.67 išbraukimui ir susitarti dėl numatomo biudžeto pagal prognozę 2 priede.

+

29.

CITES atitikties klausimai

29.1

XIII straipsnio ir Konferencijos rezoliucijos 14.3 (Rev. CoP18)

dėl CITES atitikties procedūrų įgyvendinimas

CoP19 Dok. 29.1

Sekr.

Susipažinti su dokumente pateikta informacija dėl XIII straipsnio ir Konferencijos rezoliucijos 14.3 įgyvendinimo (Rev. CoP 18). Dalyvauti diskusijoje dėl rekomendacijos pagal 42 dalies b punktą siekiant pritarti pagreitintai procedūrai, jei to reikia, ir pagal 42 dalies c punktą, siekiant galimai patobulinti tai, kaip NK valdo vykdymo užtikrinimo klausimą, atsižvelgiant į kitas galimas NK darbotvarkės mažinimo priemones.

0

29.2

Totoabos (Totoaba macdonaldi)

CoP19 Dok. 29.2

29.2.1

Sekretoriato ataskaita

CoP19 Dok. 29.2.1

Sekr.

Pritarti dokumento CoP Dok. 29.2.1 3 priede pateiktų sprendimų projektų (18.292–18.295 ir 19.CC bei 19.DD) peržiūrėtų ir naujų redakcijų priėmimui. Paraginti Meksiką imtis veiksmingų priemonių kaliforninėms jūrų kiaulėms apsaugoti. Dokumentai 29.2.1 ir 29.2.2 yra labai panašūs ir turėtų būti sujungti į vieną, galimai kaip pagrindą naudojant sekretoriato ataskaitą.

+

29.2.2

CoP19 svarstytini atnaujinti ir patikslinti sprendimai

CoP19 Dok. 29.2.2.

Jungtinės Amerikos Valstijos

Pritarti dokumento turiniui, nors jis iš dalies sutampa su sekretoriato dokumentu 29.2.1. Abu dokumentai turėtų būti sujungti.

(+)

29.3

Madagaskaro juodmedžiai (Diospyros spp.) ir dalbergijos (Dalbergia spp.)

CoP19 Dok. 29.3

Sekretoriatas, konsultuodamasis su NK pirmininku

Pritarti sprendimų projektams; visų pirma pritarti dokumentams, pagal kuriuos Madagaskaras apsaugotų visas atsargas, o Šalys iš Madagaskaro nepriimtų Diospyros spp. (#5) arba Dalbergia spp. (#15) egzempliorių (re)eksporto komerciniais tikslais, kol Madagaskaras nacionaliniu lygmeniu nepatvirtins su šiomis rūšimis susijusių išvadų dėl teisėto įgijimo ir išvadų dėl žalos nebuvimo, atitinkančių sekretoriato reikalavimus.

+

30.

Atitikties pagalbos programa

CoP19 Dok. 30

NK

Pritarti sprendimams dėl atitikties pagalbos programos įgyvendinimo.

+

31.

Šalies masto intensyvios prekybos apžvalgos CoP19 Dok. 31

NK, įtraukdamas GK ir AK pirmininkų siūlomus

sprendimų projektus.

Pritarti, nes reikia įvertinti, ar Madagaskarui skirtoje šalies masto intensyvios prekybos apžvalgoje nustatytos problemos yra sprendžiamos pakankamai.

+

32.

Konferencijos rezoliucijos 11.3 (Rev. CoP18) dėl atitikties ir vykdymo užtikrinimo peržiūra

CoP19 Dok. 32

NK

Pritarti siūlomiems Konferencijos rezoliucijos 11.3 (Rev. CoP18) pakeitimams, jei bus padaryta nedidelių redakcinių pakeitimų.

+

33.

Vykdymo užtikrinimo klausimai

CoP19 Dok. 33

Sekr.

Pritarti rekomendacijoms, pabrėžiant, kad svarbu toliau skatinti aktyvų Konvencijos vykdymo užtikrinimą nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis, kuris visų pirma grindžiamas pakankamais vykdymo užtikrinimo institucijų pajėgumais ir jų padalinių specializacija. Taip pat pabrėžti finansinių srautų, susidarančių dėl neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais, klausimo sprendimo svarbą.

+

34.

Metinės neteisėtos prekybos ataskaitos

CoP19 Dok. 34

Sekr.

Pritarti Konferencijos rezoliucijos 11.17 (Rev. CoP18) pakeitimui ir Sprendimų 18.75 ir 18.76 dėl metinių neteisėtos prekybos ataskaitų išbraukimui.

Iš esmės pritarti siūlomiems sprendimų 19.AA ir 19.BB projektams, padarius tam tikrus paaiškinimus ir pakeitimus.

+

35.

Kovos su neteisėta prekyba į CITES sąrašus įtrauktų medžių rūšių egzemplioriais darbo grupė

CoP19 Dok. 35

NK

Pritarti rekomendacijoms: a) atkreipti dėmesį į dokumentą, įskaitant siūlomus sprendimo 19.CC dėl medienos ir kitų medienos produktų identifikavimo projekto pakeitimus, kurį AK pateikė dokumente CoP19 Dok. 44.2; b) išbraukti su vykdymo užtikrinimu susijusius sprendimus 18.79 ir 18.80.

+

36.

Parama Vakarų ir Centrinės Afrikos teisėsaugos kovai su nusikaltimais laukinei gamtai

36.1

Nuolatinio komiteto ataskaita

CoP19 Dok. 36.1

NK

Dokumentai 36.1 ir 36.2 turėtų būti sujungti. Reikia bendro sutarimo dėl paramos teisėsaugos kovai su nusikaltimais laukinei gamtai. Tačiau siekiant išvengti dubliavimo su esamais veiksmais ir dėl to, kad fondo steigimas atrodo esantis ilgas procesas, kuriam reikės didelių finansinių ir žmogiškųjų išteklių, todėl pritarti prie dokumento 36.1. pateiktoms sekretoriato rekomendacijoms. Skatinti kitas Šalis, vyriausybines, tarpvyriausybines ir nevyriausybines organizacijas bei suinteresuotuosius subjektus teikti paramą šiems subregionams.

(+)

36.2

Nusikaltimai laukinei gamtai ir parama CITES vykdymo užtikrinimui

Vakarų ir Centrinėje Afrikoje

CoP19 Dok. 36.2

Dramblio Kaulo Krantas, Gambija, Liberija, Nigeris, Nigerija ir Senegalas

Pasiūlyta sujungti dokumentus 36.1 ir 36.2, pateiktos pastabos 36.1.

(-)

37.

Su internetu susiję nusikaltimai laukinei gamtai

CoP19 Dok. 37

Sekr.

Pritarti Konferencijos rezoliucijos 11.3 (Rev. CoP18) pakeitimams ir sprendimų projektams. Siūlyti, kad kartu su geriausia patirtimi Šalys nurodytų ir esamus „nacionalinės teisės aktus“ (papildyti siūlomą 19.AA sprendimą). Turėtų būti suderinta su daliniu pakeitimu, pasiūlytu dokumente 32.

+

38.

Paklausos mažinimas siekiant kovoti su neteisėta prekyba

CoP19 Dok. 38

NK

Pritarti gairių priėmimui CoP19. Taip pat pritarti sprendimų projektų ir Konferencijos rezoliucijos 17.4 pakeitimų priėmimui siekiant pagerinti Šalių galimybes naudotis gairėmis visomis CITES kalbomis ir skatinti Šalis jomis naudotis.

+

39.

Egzempliorių, kurie dažnai tampa neteisėtos prekybos objektu, vidaus rinkos

CoP19 Dok. 39

NK

Pritarti rekomendacijoms. Turėtų būti suderinta su pakeitimu, pasiūlytu dokumente 32.

+

Prekybos reguliavimas

40.

Gairės, kaip parengti išvadas apie teisėtą įgijimą

CoP19 Dok. 40

NK

Reikia paaiškinti kai kuriuos sprendimo 19.BB a punkto „Išvadų apie teisėtą įsigijimą trumpo rengimo vadovo“ elementus. ES pozicija bus toliau plėtojama, kai bus pateiktas atnaujintas sekretoriato dokumentas, atspindintis Teisėto įsigijimo praktinio seminaro (2022 m. rugpjūčio mėn.) rezultatus.

(+)

41.

Elektroninės sistemos bei informacinės technologijos ir leidimų autentiškumo patvirtinimas ir kontrolė

CoP19 Dok. 41

NK

Pritarti tyrimo dėl leidimų autentiškumo patvirtinimo ir kontrolės išvadai. Pritarti siūlomiems Konferencijos rezoliucijos 12.3 (Rev. CoP18) dėl leidimų ir sertifikatų pakeitimams (su CITES sekretoriato padarytais pakeitimais) ir kartu siūlyti labiau atsižvelgti į sistemas, sudarytas taikant centralizuotą architektūrą. Pritarti siūlomiems Konferencijos rezoliucijos 11.3 (Rev. CoP18) dėl atitikties ir vykdymo užtikrinimo pakeitimams, visų pirma siekiant suteikti muitinėms prieigą prie informacijos, susijusios su valdymo institucijų leidimų duomenų bazėmis. Pritarti sprendimų dėl rizikos vertinimo ir analizės projektams ir sprendimų dėl elektronikos sistemų ir informacinių technologijų projektams.

+

42.

CITES leidimuose ir sertifikatuose nurodomi paskirties kodai

CoP19 Dok. 42

NK

Sutikti su siūlomais atitinkamų rezoliucijų pakeitimais ir pritarti tam, kad būtų priimti siūlomi sprendimų projektai, kuriais siekiama vėl įkurti tarpsesijinę jungtinę darbo grupę, kuri toliau vykdytų Šalių naudojamų sandorių kodų peržiūrą, ir, be kita ko, tęstų diskusijas dėl P ir T paskirties kodų.

+

43.

Išvados dėl žalos nebuvimo

43.1

Gyvūnų komiteto ir Augalų komiteto ataskaita

CoP19 Dok. 43.1

GK, AK

Pritarti sprendimų projektams, dėl kurių susitarta GK31 ir AK25.

+

43.2

Išvadų dėl žalos nebuvimo, susijusių su į II priedėlį įtrauktų rūšių egzempliorių, sugautų jokios valstybės jurisdikcijai nepriklausančioje jūrų aplinkoje, parengimas

CoP19 Dok. 43.2

Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė

Pritarti sprendimų projektams, nes jie dera su vykdoma iniciatyva, kuria siekiama stiprinti CITES ir žuvininkystės sinergiją, siekiant pagerinti į CITES sąrašus įtrauktų ryklių ir rajų, kuriems gresia išnykimas, išsaugojimą.

+

44.

Identifikavimo medžiaga

44.1

Konferencijos rezoliucijos 11.19 (Rev. CoP16) peržiūra

CoP19 Dok. 44.1

NK

Pritarti rekomendacijoms.

+

44.2

Medienos ir kitų medienos produktų identifikavimas

CoP19 Dok. 44.2

AK

Pritarti sprendimų projektams, nes per daugelį metų surinkta daug informacijos, todėl būtų naudinga ją apjungti.

+

45.

Prekybos ikrais ženklinimo sistema

CoP19 Dok. 45

NK

Pritarti siūlomiems sprendimų projektams ir 18.146 sprendimo išbraukimui.

Pasiūlyti įsteigti NK tarpsesijinę darbo grupę, kuri galėtų pradėti darbą, kai bus pateikta sekretoriato analizė ir rekomendacijos.

+

46.

Prekyba akmeniniais koralais

CoP19 Dok. 46

Europos Sąjunga ir jos valstybės narės

ES ir jos valstybių narių pateiktas dokumentas.

+

47.

Egzemplioriai, pagaminti naudojant biotechnologiją

CoP19 Dok. 47

NK, sekretoriatas

Pritarti rekomendacijoms; specialistų susitikimas turėtų būti pagrindas įnešti aiškumo apibrėžčių ir išsaugojimo klausimų srityje, ir tuo vėliau galėtų pasinaudoti darbo grupė. Susitikimas galėtų pasitarnauti kaip pagrindas darbo grupei ir todėl turėtų vykti anksčiau.

+

48.

Termino „tinkamos ir priimtinos paskirties vietos“ apibrėžtis

CoP19 Dok. 48

NK

Pritarti abiejų neprivalomų rekomendacinių dokumentų patvirtinimui.

Pritarti 3 priede pateiktam sprendimo projektui, įskaitant CITES sekretoriato pakeitimus.

+

49.

Įvežimas iš jūros

CoP19 Dok. 49

NK

Pritarti siūlomiems sprendimams.

Išreikšti ES ir jos valstybių narių didelį susirūpinimą dėl nepakankamo CITES nuostatų dėl įvežimo iš jūros ir kitų prekybos CITES sąraše išvardytomis rūšimis nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose rajonuose įgyvendinimo.

ES ir jos valstybės narės pabrėžia, kad siekiant sėkmingo CITES nuostatų įgyvendinimo jūrinių gyvūnų rūšių atžvilgiu, būtinas veiksmingas CITES ir žuvininkystės institucijų bendradarbiavimas.

+

50.

Konfiskuotų egzempliorių naikinimas

CoP19 Dok. 50

NK

Pritarti siūlomiems CoP19 sprendimų projektams, kaip rekomendavo NK74, ir išbraukti sprendimus 18.159–18.164.

+

51.

Leopardų (Panthera pardus) medžioklės trofėjų kvotos

CoP19 Dok. 51

NK

Pritarti, kad būtų iš dalies pakeistas Konferencijos rezoliucijos 10.14 (Rev. CoP16) 1 dalies a punktas. Pasiūlyti sekretoriato pasiūlytų sprendimų pakeitimą siekiant užtikrinti, kad eksporto kvotos (įskaitant medžioklės kvotas) būtų reguliariai peržiūrimos.

(+)

52.

Gyvų egzempliorių vežimas:

vežimo taisyklių įgyvendinimo gerinimas

CoP19 Dok. 52

Kanada, Dramblio Kaulo Krantas, Kenija, Meksika, Nigerija, Senegalas ir Jungtinės Amerikos Valstijos

Pritarti siūlomiems sprendimams ir rezoliucijų pakeitimams, ypač susijusiems su prieiga prie IATA taisyklių. Išsiaiškinti Konferencijos rezoliucijos 10.21 pirmojo (nedidelio) pakeitimo (frazės „neatsižvelgiant į vežimo būdą“ įtraukimo) tikslą ir apsvarstyti galimą poveikį vežimo ne oro transportu rekomendacijoms. Būti atvirai diskusijoms dėl Šalių ar susijusių suinteresuotųjų subjektų patarimų siekiant didinti pasiūlytų pakeitimų pagrįstumą kartu nesumažinant pasiūlymo užmojo.

+

Išimtys ir prekybai taikomos specialiosios nuostatos

53.

CITES nuostatų, susijusių su prekyba gyvūnų ir augalų, kurių šaltinis nėra laukinė gamta, egzemplioriais, peržiūra

CoP19 Dok. 53

NK

Pritarti tam, kad tarpsesijinės darbo grupės veikla būtų tęsiama, nes nagrinėjami klausimai yra sudėtingi ir nebuvo pakankamai laiko aptarti visus klausimus, dėl kurių suteikti įgaliojimai. Reikia padaryti svarbių teksto pakeitimų, visų pirma I priede, kad tekstas taptų aiškesnis ir labiau koncentruotas, taip pat reikia atsižvelgti į CITES sekretoriato iškeltus susirūpinimą keliančius klausimus. Atsižvelgiant į sekretoriato poziciją, remti tai, kad Rezoliucijos 10.16 pakeitimų priėmimas būtų atidėtas iki CoP20, tačiau neatmesti galimybės juos priimti CoP19, jei susitarta dėl esminių patobulinimų.

(-)

54.

Konferencijos rezoliucijos 17.7 dėl prekybos
  gyvūnų egzemplioriais, apie kuriuos pranešta, kad jie išauginti nelaisvėje, peržiūros nuostatų peržiūra

CoP19 Dok. 54

Sekretoriatas NK vardu, konsultuodamasis su GK pirmininku

Iš esmės pritarti, bet reikia tam tikrų 1 priede pateiktos rezoliucijos pakeitimų formuluočių korekcijų ir sprendimų projektų pakeitimų, visų pirma siekiant atspindėti NK 75-ojo susitikimo (2022.11.13) ir 2022 m. birželio mėn. surengto praktinio seminaro rezultatus. Pritarti 2 priede pateiktiems sprendimų projektams.

(+)

55.

Įmonių, komerciniais tikslais veisiančių nelaisvėje auginamus I priedėlyje nurodytų rūšių gyvūnus, registravimas

CoP19 Dok. 55

Jungtinės Amerikos Valstijos

Nepritarti kai kurioms dokumente pateikto argumentavimo dalims ir griežtai nepritarti kai kuriems pasiūlytiems pakeitimams. Iš esmės pritarti idėjai, kad registracijoje nurodytos prekės būtų viešai skelbiamos CITES svetainėje. Nepritarti pasiūlymui, kad papildomoms prekėms reikia naujos registracijos. Likti atviriems į išimtis orientuotam požiūriui, t. y. registracijos proceso išplėtimui jį taikant prekėms, kurioms registracija pabrėžtinai netaikoma. Padarius šiuos pakeitimus pasiūlymas gali būti priimtinas.

(-)

56.

Gairės dėl termino „dirbtinai padaugintas“

CoP19 Dok. 56

AK

Pritarti sprendimo projektų 1 priede priėmimui. Kadangi rengiant preliminarią rekomendaciją dar neišspręsti klausimai dėl agarmedžio medienos, šaltinio kodo Y naudojimo ir kitų klausimų, nepritarti jokiam galimam įgaliojimų peržiūrėti rekomendaciją pakeitimui, dėl kurio ilgainiui galėtų susilpnėti esami standartai dėl šaltinių kodų A ir Y ir plantacijų apibrėžties.

+

57.

Egzemplioriai, išauginti iš laukinėje gamtoje surinktų sėklų ar sporų, kurie laikomi dirbtinai padaugintais

CoP19 Dok. 57

AK, konsultuodamasis su NK pirmininku

Pritarti sprendimų 18.179–18.181 išbraukimui, nes darbas baigtas.

+

Su konkrečiomis rūšimis susiję klausimai

58.

Vanaginiai (Accipitridae spp.)

CoP19 Dok. 58

NK, konsultuodamasis su sekretoriatu

Pritarti tam, kad būtų priimti sprendimų 19.AA–19.FF, kuriais pakeičiami 18.186–18.192 sprendimai, projektai.

+

59.

Neteisėta prekyba gepardais (Acinonyx jubatus)

CoP19 Dok. 59

Etiopija

Pritarti rekomendacijoms, nes neteisėta prekyba kelia didelę grėsmę. Rekomenduoti atitinkamu mastu įtraukti Šiaurės Vakarų Afrikos ir Irano porūšius į visus su kova su neteisėta prekyba susijusius svarstymus, ir sukurti mechanizmą Didžiųjų kačių darbo grupei informuoti ir jos veiklai stiprinti. Be to, rekomendacijas CoP20 turėtų teikti ne NK77, o NK78.

(+)

60.

Varliagyvių išsaugojimas (Amphibia spp.)

CoP19 Dok. 60

GK

Pritarti rekomendacijoms, nes nėra surinkta pakankamai duomenų apie varliagyvių rūšis tarptautinėje prekyboje.

+

61.

Unguriai (Anguilla spp.)

CoP19 Dok. 61

NK, konsultuodamasis su GK pirmininku

Pritarti NK rekomendacijoms priimti 1 priede pateiktus sprendimų 19.AA–19.DD projektus.

+

62.

Medieninių agarmedžių taksonai

(Aquilaria spp. ir Gyrinops spp.)

62.1

Augalų komiteto ataskaita

CoP19 Dok. 62.1

AK

Pritarti tik sekretoriato iš dalies pakeistai sprendimo projekto redakcijai. Pabrėžti, kad peržiūrint Rezoliuciją 16.10 ir kitas susijusias rezoliucijas, reikia atsižvelgti į naują informaciją, pateiktą Dok. 62.2, jame siūlomus mokslinius tyrimus ir informacinį dokumentą CoP19 Inf. 5. Tačiau aiškiai nurodyti, kad Rezoliucijoje 10.13 dėl Konvencijos įgyvendinimo, kiek jis susijęs su medžių rūšimis, ir kitose galimose rezoliucijose esančios dirbtinio dauginimo apibrėžtys ir specifikacijos neturi būti sušvelnintos.

(+)

62.2

Agarmedžių ir CITES istorija ir iššūkiai

CoP19 Dok. 62.2

Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė.

Remti arba palankiai įvertinti surinktos informacijos naudingumą. Prašyti, kad į galimus siūlomų mokslinių tyrimų rezultatus būtų atsižvelgta persvarstant Rezoliuciją 16.10, kaip nurodyta sprendimo projekte, pateiktame Dok. 62.1.

(+)

63.

Bosvelijos (Boswellia spp.)

CoP19 Dok. 63

AK

Pritarti. Sprendimų projektai yra tinkamas būdas pašalinti žinių spragas ir sudaryti sąlygas galimiems būsimiems Šalių pasiūlymams dėl įtraukimo į sąrašus.

+

64.

Jūrų vėžliai (Cheloniidae spp. ir Dermochelyidae spp.)

64.1

Sekretoriato ir Nuolatinio komiteto ataskaita

CoP19 Dok. 64.1

NK, sekretoriatas

Pritarti naujam sekretoriato pasiūlymui įtraukti tam tikrus sprendimų projektus į naują rezoliuciją dėl jūrų vėžlių, kaip siūloma Dok. 64.2, ir atnaujinti Sprendimą 18.217 (Rev. CoP19). Dvi jūrų vėžlių rūšys yra sparčiai nykstančios, viena – nykstanti, o visuose IUCN vertinimuose prognozuojama neigiama populiacijos tendencija. Reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų užkirstas kelias tolesniam populiacijų mažėjimui ir rūšių išnykimui. Pritarti sujungimui su 64.2.

(+)

64.2

Jūrų vėžlių išsaugojimas

CoP19 Dok. 64.2

Brazilija, Kolumbija, Kosta Rika, Peru ir Jungtinės Amerikos Valstijos

Pritarti naujai rezoliucijai su sekretoriato pasiūlytais pakeitimais. Pritarti sujungimui su 64.1.

(+)

65.

Rykliai ir rajos (Elasmobranchii spp.)

CoP19 Dok. 65

NK, GK, konsultuodamiesi

su sekretoriatu ir GK

Pritarti Nuolatinio komiteto ir Gyvūnų komiteto rekomendacijoms priimti dokumento 4 priede pateiktus sprendimų 19.AA–19.FF projektus. Ilgalaikis finansavimas yra labai svarbus siekiant suteikti būtiną paramą jūrų gyvūnų rūšių įtraukimui į sąrašus, todėl Sprendime 19.BB numatytų veiksmų atveju neturėtų būti atsižvelgiama į išorės finansavimo prieinamumą.

+

66.

Drambliai (Elephantidae spp.)

66.1

Konferencijos rezoliucijos 10.10 (Rev. CoP18) dėl prekybos dramblių egzemplioriais įgyvendinimas

CoP19 Dok. 66.1

Sekretoriatas NK prašymu

Pritarti 1 priede pateiktų sprendimų, susijusių su dramblio kaulo vidaus rinkų uždarymu, rinkiniui. Pritarti 2 priede pateiktų sprendimų projektams, susijusiems su prekyba mamuto kaulu, įskaitant CITES sekretoriato pasiūlytą pakeitimą. Pritarti 3 priede pateiktiems sprendimų dėl prekybos azijiniais drambliais projektams. Pritarti 4 priede pateiktiems sprendimų, susijusių su praktinėmis gairėmis dėl dramblio kaulo atsargų, projektams.

+

66.2

Dramblio kaulo atsargos

66.2.1

Dramblio kaulo atsargos.

Konferencijos rezoliucijos 10.10 (Rev. CoP18) dėl prekybos dramblių egzemplioriais įgyvendinimas

CoP19 Dok. 66.2.1

Beninas, Burkina Fasas, Pusiaujo Gvinėja, Etiopija, Gabonas, Kenija,

Liberija, Nigeris, Senegalas ir Togas

Pripažinti, kad reikia tinkamų ataskaitų, tačiau pritarti sekretoriato nuomonei, kad ataskaitų apie dramblio kaulo atsargas teikimas ir techninės paramos teikimas atsargų valdymo srityje, kaip nurodyta Konferencijos rezoliucijos 10.10 (Rev. CoP18) dėl prekybos dramblių egzemplioriais 7 dalies e punkte ir 11 punkte yra tinkamas, jei Šalys tai tinkamai įgyvendina, ir kad pakanka siūlomų naujų sprendimų projektų, pateiktų CoP19 Dok. 66.1 4 priede.

Nepritarti siūlomam naujam Sprendimo 19AA ir BB projektui, bet pritarti sekretoriato pasiūlytam iš dalies pakeistam sprendimų rinkiniui.

(-)

66.2.2

Fondo, kuris būtų prieinamas dramblio kaulo atsargas nekomerciškai sunaikinusioms paplitimo valstybėms, sukūrimas

CoP19 Dok. 66.2.2

Kenija

ES iš esmės pritaria nekomerciniam dramblio kaulo naikinimui, tačiau mano, kad kiekviena Šalis turi suverenią teisę nuspręsti, kaip valdyti savo atsargas, jei jos tinkamai valdomos. Abejotina, ar yra būtinas institucionalizuotas finansavimo procesas, kuriuo būtų remiamas vienas iš naikinimo būdų, skirtas tik vienos rūšies konfiskuotiems egzemplioriams. Nepritarti dabartiniam pasiūlymui, tinkamesnis variantas būtų bendras visų afrikinių dramblių paplitimo valstybių požiūris.

(-)

66.3

Konferencijos rezoliucijos 10.10 (Rev. CoP18) dėl dramblio kaulo vidaus rinkų uždarymo įgyvendinimo aspektai

CoP19 Dok. 66.3

Beninas, Burkina Fasas, Pusiaujo Gvinėja, Etiopija, Gabonas, Liberija,

Nigeris, Senegalas ir Togas

ES pritaria Sprendimo 19.AA projektui, tačiau abejoja, ar reikalingi sprendimų 19.BB ir 19.CC projektuose padaryti pakeitimai, nes neaišku, kokia kita svarbi turima informacija yra nurodyta. Galime pritarti sekretoriato peržiūrėtam Sprendimui 19.DD.

(-)

66.4

Prekyba gyvais afrikiniais drambliais

66.4.1

Tarptautinė prekyba gyvais afrikiniais drambliais: Pasiūlymas persvarstyti Konferencijos rezoliuciją 10.10 (Rev. CoP18) dėl prekybos dramblių egzemplioriais

CoP19 Dok. 66.4.1

Beninas, Burkina Fasas, Pusiaujo Gvinėja, Etiopija, Gabonas, Liberija, Nigeris,

Senegalas ir Togas

Šio dokumento tikslas atitinka ir ES tikslą (žr. Dok. 66.4.2), t. y. apriboti prekybą gyvais drambliais taip, kad ji būtų leidžiama tik išsaugojimo in situ programų tikslais, taikant tik retas išimtis. Būti atvirai diskusijoms su pasiūlymo teikėjais dėl tolesnių veiksmų šiam tikslui pasiekti. Tačiau nepritarti keletui pasiūlymo elementų: reikia rasti platesnį sprendimą dėl šių skirtingų elementų (2 anotacijos aiškinimo, specialių taisyklių, susijusių su prekyba gyvais afrikiniais drambliais, kuriomis atsižvelgiama tik į perkėlimą ex situ, taip pat neprivalomos gairės dėl laikymo ir priežiūros ir išsaugojimo in situ naudos).

(-)

66.4.2

Sistemos paaiškinimas: Europos Sąjungos pasiūlymas.

CoP19 Dok. 66.4.2.

Europos Sąjunga ir jos valstybės narės

ES ir jos valstybių narių pateiktas dokumentas.

+

66.5

Neteisėto dramblių žudymo stebėjimo (MIKE) ataskaita

CoP19 Dok. 66.5

Sekr.

Atkreipti dėmesį į ataskaitą.

66.6

Prekybos drambliais informacinės sistemos (ETIS) ataskaita

CoP19 Dok. 66.6

Sekr.

Atkreipti dėmesį į ataskaitą.

66.7

Nacionalinio dramblio kaulo veiksmų plano proceso peržiūra

CoP19 Dok. 66.7

Malavis, Senegalas ir Jungtinės Amerikos Valstijos

ES turėtų pritarti peržiūros procesui su sąlyga, kad daugiausia dėmesio bus skiriama konkretiems dokumente nustatytiems klausimams, nebūtinai visam procesui, ir išvengiant potencialaus proceso susilpninimo.

(+)

67.

CITES didžiųjų kačių darbo grupė (Felidae spp.)

CoP19 Dok. 67

NK

Pritarti siūlomiems sprendimų projektams dėl CITES didžiųjų kačių darbo grupės techninės užduoties ir darbo metodų, dėl kurių susitarta NK74 posėdyje, nors gali prireikti pakeitimų pagal Dok. 59 ir 73.2, ir sprendimų 18.245 bei 18.248 išbraukimui.

+

68.

Azijos didžiosios katės (Felidae spp.)

CoP19 Dok. 68

Sekretoriatas, konsultuodamasis su NK pirmininku

Iš esmės pritarti dokumentui. Bus pasiūlyti sprendimo 19.AA patobulinimai siekiant pagerinti keitimąsi informacija dėl teismo ekspertizės mokslinių tyrimų projektų, įskaitant genetinius ir kitus metodus.

+

69.

Jūrų arkliukai (Hippocampus spp.)

69.1

Nuolatinio komiteto ataskaita

CoP19 Dok. 69.1

NK

Pritarti Nuolatinio komiteto rekomendacijoms priimti dokumento 1 priede pateiktus sprendimų 19.AA–19.CC projektus. Pritarti visų pirma ekspertų praktinio seminaro organizavimui, siekiant aptarti CITES įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą prekybos Hippocampus spp. atžvilgiu.

+

69.2

Tolesni žingsniai siekiant sėkmingai įgyvendinti jūrų arkliukų įtraukimo į II priedėlio sąrašą procesą

CoP19 Dok. 69.2

Maldyvai, Monakas, Nigerija, Peru, Senegalas, Šri Lanka, Togas, Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė ir Jungtinės Amerikos Valstijos

Pasiūlymo teikėjams pasiūlyta apsvarstyti sujungti dokumentą su 69.1, nes abiejuose dokumentuose išdėstyti panašūs tikslai. Reiktų išlaikyti šiuos svarbius punktus: jūrų arkliukų įtraukimą į siūlomą nežalingos prekybos (NDF) praktinį seminarą (69.2) ir ekspertų praktinio seminaro siekiant aptarti CITES įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą prekybos Hippocampus spp. (69.1) atžvilgiu, organizavimą.

(+)

70.

Dalbergijų rūšies mediena [Leguminosae (Fabaceae)]

CoP19 Dok. 70

AK

Pritarti sprendimų projektams, dėl kurių susitarė Augalų komitetas dalbergijų rūšies klausimais.

+

71.

Skujuočiai (Manis spp.)

71.1

Nuolatinio komiteto ataskaita Gyvūnų komiteto ataskaita

CoP19 Dok. 71.1

NK, konsultuodamasis su GK pirmininku

Pritarti rekomendacijoms, tačiau galėtų būti įtraukti papildomi Dok. 71.2 iškelti klausimai.

+

71.2

Siūlomi Konferencijos rezoliucijos 17.10 pakeitimai

CoP19 Dok. 71.2

Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė

Pritarti siūlomiems pakeitimams, nes reikia imtis tolesnių veiksmų siekiant užkirsti kelią neteisėtai prekybai skujuočiais. Pritarti sekretoriato siūlomoms 71.1 ir 71.2 konsoliduotoms teksto redakcijoms.

+

72.

Afrikiniai liūtai (Panthera leo)

CoP19 Dok. 72

Sekretoriatas, konsultuodamasis su NK pirmininku

Pritarti GK pasiūlymui dėl tolesnio tarpsesijinio darbo, susijusio su afrikiniais liūtais (Panthera leo), ir naujojo sprendimo priėmimo.

+

73.

Jaguarai (Panthera onca)

73.1

Nuolatinio komiteto ataskaita

CoP19 Dok. 73.1

NK

Pritarti sprendimų 18.251–18.253 išbraukimui, kaip rekomenduoja sekretoriatas, ir šio dokumento 1 priede pateiktų sprendimų dėl jaguarų projektų priėmimui.

+

73.2

Siūlomi sprendimų dėl jaguarų projektų pakeitimai, dėl kurių susitarta NK74

CoP19 Dok. 73.2

Kosta Rika, Salvadoras, Meksika ir Peru

Iš esmės pritarti sprendimų projektams, jei išbraukiamas 19.DD b punktas (prašymai, kuriais vertinama konkrečios Rezoliucijos dėl jaguarų, kuriai CoP18 metu ES nepritarė, būtinybė). Sukurti mechanizmą Didžiųjų kačių darbo grupei informuoti ir jos veiklai stiprinti.

(+)

74.

Prekyba žvirbliniais paukščiais ir jų išsaugojimo valdymas (Passeriformes spp.)

CoP19 Dok. 74

GK

Pritarti Gyvūnų komiteto rekomendacijoms atnaujinti sprendimus 18.256–18.259 dėl prekybos žvirbliniais paukščiais (Passeriformes spp.) ir jų išsaugojimo valdymo, nes gautas finansavimas.

+

75.

Raganosiai (Rhinocerotidae spp.)

CoP19 Dok. 75

NK, sekretoriatas

Pritarti Nuolatinio komiteto ir sekretoriato paruoštam dokumentui ir Konferencijos rezoliucijos 9.14 (CoP17) pakeitimams, taip pat 3 priede išdėstytiems sprendimams. Apsvarstyti, ar tam tikrus šalims skirto ir siūlomo išbraukti Sprendimo 18.110 elementus reikėtų išlaikyti Rezoliucijoje 9.14 (CoP17) arba sprendimuose.

+

76.

Saigos (Saiga spp.)

CoP19 Dok. 76

NK

Pritarti GK pasiūlytiems sprendimams su sekretoriato padarytais pakeitimais.

+

77.

Didžiosios strombidės (Strombus gigas)

CoP19 Dok. 77

Sekr.

Pritarti šio dokumento 1 priede pateiktiems sprendimų 19.AA–19.DD projektams ir sprendimų18.275–18.280 išbraukimui, išskyrus Sprendimą 18.278b – jis turėtų išlikti.

(+)

78.

Sausumos vėžliai ir baliniai vėžliai (Testudines spp.)

CoP19 Dok. 78

Sekr.

Pritarti, kad sprendimai 18.286–18.291 buvo įgyvendinti ir gali būti išbraukti. Pasiūlyti tolesnį sprendimą, kuriuo būtų prašoma, kad Madagaskaras pateiktų išsamią savo nykstančių vėžlių rūšių išsaugojimo strategiją.

+

79.

Afrikos medžių rūšys

CoP19 Dok. 79

AK

Pritarti. Būtina atnaujinti Afrikos medžių rūšių sąrašą ir susijusius CITES procesus, įtrauktus į dokumento AK25 Dok. 28 priedą.

+

80.

Dekoratyvinės jūrų žuvys

CoP19 Dok. 80

GK

Pritarti šio dokumento 1 priede pateiktų sprendimų 19.AA–19.BB projektų priėmimui ir sprendimų 18.263–18.265 išbraukimui.

+

81.

Neotropikų medžių rūšys

CoP19 Dok. 81

AK

Pritarti. Būtina atnaujinti neotropikų medžių rūšių sąrašą ir susijusius CITES procesus, įtrauktus į dokumento AK25 Dok. 29 priedą.

+

82.

Prekyba vaistinių ir aromatinių augalų rūšimis

CoP19 Dok. 82

AK

Pritarti, bet prašyti, kad bet kokia galima nauja rezoliucija neturėtų apsiriboti vaistiniais produktais, o turėtų apimti visų rūšių produktus, kuriuose yra vaistinių ir aromatinių augalų rūšių egzempliorių.

+

83.

Rūšių, kurioms gresia išnykimas CITES šalyse, nustatymas

CoP19 Dok. 83

Gambija, Liberija, Nigeris, Nigerija ir Senegalas

Nepritarti Reglamento, kuriuo sukuriama nauja duomenų bazė, projektui, nes esama IUCN raudonoji knyga yra pakankamas vertinimo pagrindas. Taip pat nepritarti 2 priedo dabartinės redakcijos sprendimų projektams; tačiau pripažinti, kad kai kurioms paplitimo valstybėms reikia techninės pagalbos rengiant rūšių, kurioms tarptautinė prekyba kelia pavojų ir kurios dar nėra įtrauktos į CITES priedėlius, įtraukimo į sąrašus pasiūlymus.

-

Priedėlių tvarkymas

84.

Standartinė nomenklatūra

84.1

Gyvūnų komiteto ir Augalų komiteto ataskaita

CoP19 Dok. 84.1

GK, AK, parengta jų nomenklatūros specialistų

Pritarti siūlomų sprendimų priėmimui ir CoP18 sprendimų atnaujinimui, kaip nurodyta Dok. 84.1, taip pat pritarti peržiūrėtos Konferencijos rezoliucijos 12.11 (Rev. CoP18) nuostatų, susijusių tiek su flora, tiek su fauna, priėmimui.

+

84.2

Dipteryx spp. standartinė nomenklatūra

CoP19 Dok. 84.2

Europos Sąjunga ir jos valstybės narės

ES ir jos valstybių narių pateiktas dokumentas.

+

84.3

Khaya spp. standartinė nomenklatūra

CoP19 Dok. 84.3

Europos Sąjunga ir jos valstybės narės

ES ir jos valstybių narių pateiktas dokumentas.

+

84.4

Rhodiola spp. standartinė nomenklatūra

CoP19 Dok. 84.4

Europos Sąjunga ir jos valstybės narės

ES ir jos valstybių narių pateiktas dokumentas.

+

85.

Anotacijos

85.1

Nuolatinio komiteto ataskaita

CoP19 Dok. 85.1

NK

Pritarti NK pateiktam dokumentui, taip pat pritarti darbo grupės atkūrimui.

+

85.2

Prekybos į CITES sąrašus įtrauktų medžių rūšių egzemplioriais informacinė sistema

CoP19 Dok. 85.2

NK, sekretoriatas

Pritarti, nes svarbu identifikuoti daromą darbą ir juo remtis, tuo pat metu vengiant Tarptautinės atogrąžų medienos organizacijos darbo dubliavimo.

+

85.3

Neformalus esamų ir siūlomų anotacijų peržiūros mechanizmas

CoP19 Dok. 85.3

NK pirmininkas, konsultuodamasis su sekretoriatu

Pritarti siūlomam sprendimui, susijusiam su neformaliu esamų ir siūlomų pastabų peržiūros mechanizmu.

+

86.

Produktai, kurių sudėtyje yra į II priedėlį įtrauktų gegužraibių egzempliorių

CoP19 Dok. 86

NK

Pritarti sprendimų projektams ir sprendimų 18.327–18.330 išbraukimui.

+

87.

Konferencijos rezoliucijos 9.24 (Rev. CoP17) pakeitimai

87.1

Siūlomi Konferencijos rezoliucijos 9.24 (Rev. CoP17) pakeitimai

CoP19 Dok. 87.1

Botsvana, Kambodža, Esvatinis, Namibija ir Zimbabvė

Nepritarti Rezoliucijos 9.24 persvarstymui. Būti atvirai diskusijoms dėl tam tikrų į Rezoliucijos 9.24 taikymo sritį nepatenkančių pasiūlymo elementų.

-

87.2

Į CITES priedėlius įtrauktos vandens rūšys:

pasiūlymai dėl naujo požiūrio į ryklių ir rajų įtraukimą į sąrašus

CoP19 Dok. 87.2

Senegalas

Konferencijos rezoliucijos 9.24 (rev. CoP17) 5 priedo išnašoje dėl „Populiacijos sumažėjimo apibrėžties taikymo komerciniais tikslais išnaudojamų vandens rūšių atžvilgiu“ daroma nuoroda į „komerciniais tikslais išnaudojamas vandens rūšis“ (neoficialus vertimas), o tai yra neaiški formuluotė, sukelianti nesusipratimų. ES sutinka, kad reikia peržiūrėti išnašą ir gali pritarti susitikimo metu dirbančios darbo grupės arba tarpsesijinio proceso sukūrimui siekiant aptarti geriausius veiksmus visų lėtai augančių ar mažą reprodukcinį našumą turinčių vandens taksonų (ne tik ryklių ir rajų) atžvilgiu.

(+)

88.

Išlygos, pareikštos po 18-ojo Šalių konferencijos susitikimo

CoP19 Dok. 88

Sekr.

Pritarti sekretoriato pasiūlymams dėl Rezoliucijos 11.21 (Rev. CoP18) naujo 1 dalies h punkto, taip pat dėl Rezoliucijos 4.6 (Rev. CoP18) naujo 2 dalies f punkto kaip galimos alternatyvos ES tekstų pasiūlymams tuo pačiu klausimu Dok. 66.4 14 dalyje, jei sekretoriato pasiūlymuose išreiškiamas toks pat noras ir užmojis.

Preliminariai pritarti kitų sekretoriato pasiūlytų Konferencijos rezoliucijos 11.21, Konferencijos rezoliucijos 4.6 (Rev. CoP18) ir Konferencijos rezoliucijos 4.25 (Rev. CoP 18) pakeitimų priėmimui, tačiau siekiant pagerinti tekstą, gali būti pateikta pasiūlymų dėl teksto pakeitimų, ypač siekiant spręsti suskaidytų sąrašų Konferencijos rezoliucijoje 4.25 (Rev. CoP18) klausimą; Konferencijos rezoliucijos 4.25 (Rev. CoP18) nuostatas taip pat taikyti ir augalams ir užtikrinti, kad pasiūlytais Konferencijos rezoliucijos 4.6 (Rev. CoP18) pakeitimais būtų atsižvelgta į rezoliucijų dalinio keitimo ir anotacijų, kuriose daroma nuoroda į jas, dalinio keitimo procesų ryšį.

(+)

Pasiūlymai iš dalies keisti priedėlius

89.

Pasiūlymai iš dalies keisti I ir II priedėlius

Pasiūlymai dėl įtraukimo į priedėlius aptariami šio dokumento 2 dalyje.

89.1

Sekretoriato atliktas pasiūlymų iš dalies keisti I ir II priedėlius vertinimas

CoP19 Dok. 89.1

89.2

Šalių komentarai

CoP19 Dok. 89.2

Sekr.

89.3

Teisės aktais nustatytų konsultantų pastabos

CoP19 Dok. 89.3

Posėdžio užbaigimas

90.

Kito eilinio Šalių konferencijos posėdžio laiko ir vietos nustatymas

Dokumentų nėra

91.

Baigiamosios pastabos (stebėtojų, Šalių, CITES generalinio sekretoriaus, priimančiosios valstybės vyriausybės)

Dokumentų nėra.

2.   
  SU PRIEDĖLIŲ SĄRAŠAIS SUSIJĘ PASIŪLYMAI

| Nr. | Taksonas (duomenys) | Pasiūlymas | Pasiūlymo teikėjas | Pastabos | Pozicija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FAUNA – MAMMALIA |
| 1. | Hippopotamus amphibious (didysis hipopotamas) | II – I
  Perkelti iš II priedėlio į I priedėlį | Beninas, Burkina Fasas, Centrinės Afrikos Respublika, Gabonas, Gvinėja, Liberija, Malis, Nigeris, Senegalas, Togas | Nepritarti. Populiacija neatitinka įtraukimo į I priedėlį kriterijų.
  Pripažinti, kad tam tikruose regionuose reikia didesnių pastangų išsaugoti šią rūšį, ir būti atvirai diskusijoms dėl tolesnių veiksmų siekiant įtraukimo į II priedėlio sąrašą. | - |
| 2. | Ceratotherium simum simum (baltasis raganosis) (Namibijos populiacija) | I – II
  Namibijos populiaciją perkelti iš I pr. į II pr. su šia anotacija:
  Skirta išimtinai tik tarptautinei prekybai:


  a) | gyvais gyvūnais, skirtais tik in situ išsaugojimui, ir |

Nr.

Taksonas (duomenys)

Pasiūlymas

Pasiūlymo teikėjas

Pastabos

Pozicija

FAUNA – MAMMALIA

1.

Hippopotamus amphibious (didysis hipopotamas)

II – I

Perkelti iš II priedėlio į I priedėlį

Beninas, Burkina Fasas, Centrinės Afrikos Respublika, Gabonas, Gvinėja, Liberija, Malis, Nigeris, Senegalas, Togas

Nepritarti. Populiacija neatitinka įtraukimo į I priedėlį kriterijų.

Pripažinti, kad tam tikruose regionuose reikia didesnių pastangų išsaugoti šią rūšį, ir būti atvirai diskusijoms dėl tolesnių veiksmų siekiant įtraukimo į II priedėlio sąrašą.

-

2.

Ceratotherium simum simum (baltasis raganosis) (Namibijos populiacija)

I – II

Namibijos populiaciją perkelti iš I pr. į II pr. su šia anotacija:

Skirta išimtinai tik tarptautinei prekybai:

a)

gyvais gyvūnais, skirtais tik in situ išsaugojimui, ir

| b) | medžioklės trofėjais. |
| --- | --- |

b)

medžioklės trofėjais.

Visi kiti egzemplioriai laikomi rūšių, išvardytų I priedėlyje, egzemplioriais, todėl prekyba jais turi būti atitinkamai reguliuojama.

Botsvana, Namibija

Panašu, kad perkėlimo į II priedėlį kriterijai tenkinami. Tačiau duomenys apie reprodukciją ir populiacijos struktūrą, taip pat faktinį populiacijos dydį ir populiacijos fragmentaciją kelia susirūpinimą. Todėl gali būti pritarta tik gyvų gyvūnų perkėlimui į II priedėlį in situ išsaugojimo tikslais ir į Afrikoje esančias natūralias ir istorines šios rūšies paplitimo vietas. Dėl atsargumo priežasčių negalima pritarti perkėlimui į II priedėlį leidžiant prekybą medžioklės trofėjais, nes buvo įrodyta, kad kaip medžioklės trofėjais gaunamais raganosių ragais imama prekiauti nelegaliai, o dėl įtraukimo į II priedėlį medžioklės trofėjus importuojančios šalys juos tikrins ne taip atidžiai.

(-)

3.

Ceratotherium simum simum (baltasis raganosis) (Esvatinio populiacija)

Išbraukti dabartinę anotaciją, skirtą į II priedėlį įtraukiamai Esvatinio populiacijai

Esvatinis

Nepritarti. Populiacija toliau atitinka įtraukimo į II priedą kriterijus, tačiau išbraukus anotaciją, kaip siūloma, nebebūtų tenkinamos atsargumo priemonių sąlygos, nustatytos Konferencijos rezoliucijos 9.24 4 priedo A skirsnio 2 dalies a punkte. Atsižvelgiant į didelį brakonieriavimo ir neteisėtos prekybos mastą, šiuo metu atnaujinus prekybą raganosio ragais būtų pasiųstas netinkamas signalas. Tai taip pat pakenktų paklausos mažinimo veiksmams, kurių dėl šios rūšies imasi daugelis Šalių.

-

4.

Loxodonta africana (afrikinis dramblys) (Botsvanos, Namibijos, Pietų Afrikos ir Zimbabvės populiacijos)

Iš dalies pakeisti 2 anotaciją dėl Botsvanos, Namibijos, Pietų Afrikos ir Zimbabvės populiacijų

Siūlomi pakeitimai pažymėti perbraukimu:

Tik siekiant leisti:

| a) | prekybą medžioklės trofėjais nekomerciniais tikslais; |
| --- | --- |

a)

prekybą medžioklės trofėjais nekomerciniais tikslais;

| b) | gyvų gyvūnų eksportą į tinkamas ir priimtinas paskirties vietas pagal Konferencijos rezoliuciją 11.20 (Rev. CoP17) Botsvanos ir Zimbabvės atveju ir in situ išsaugojimo programas Namibijos bei Pietų Afrikos atveju; |
| --- | --- |

b)

gyvų gyvūnų eksportą į tinkamas ir priimtinas paskirties vietas pagal Konferencijos rezoliuciją 11.20 (Rev. CoP17) Botsvanos ir Zimbabvės atveju ir in situ išsaugojimo programas Namibijos bei Pietų Afrikos atveju;

| c) | prekybą odomis; |
| --- | --- |

c)

prekybą odomis;

| d) | prekybą šeriais; |
| --- | --- |

d)

prekybą šeriais;

| e) | Botsvanai, Namibijai, Pietų Afrikai ir Zimbabvei prekybą odinėmis prekėmis komerciniais ar nekomerciniais tikslais; |
| --- | --- |

e)

Botsvanai, Namibijai, Pietų Afrikai ir Zimbabvei prekybą odinėmis prekėmis komerciniais ar nekomerciniais tikslais;

| f) | Namibijai prekybą individualiai pažymėtais ir sertifikuotais ekipa amuletais, įtaisytais į paruoštus juvelyrinius papuošalus nekomerciniais tikslais ir dramblio kaulo drožinių eksportą nekomerciniais tikslais Zimbabvei; |
| --- | --- |

f)

Namibijai prekybą individualiai pažymėtais ir sertifikuotais ekipa amuletais, įtaisytais į paruoštus juvelyrinius papuošalus nekomerciniais tikslais ir dramblio kaulo drožinių eksportą nekomerciniais tikslais Zimbabvei;

| g) | prekybą registruotu žaliaviniu dramblio kaulu (Botsvanai, Namibijai, Pietų Afrikai ir Zimbabvei – nesmulkintomis iltimis ir jų gabalais) laikantis šių sąlygų:


  i) | gali būti parduodamos tik vyriausybės nuosavybėje esančios registruotos atsargos, kilusios iš tos valstybės (išskyrus konfiskuotą dramblio kaulą ir nežinomos kilmės dramblio kaulą); |
| --- | --- | --- |

g)

prekybą registruotu žaliaviniu dramblio kaulu (Botsvanai, Namibijai, Pietų Afrikai ir Zimbabvei – nesmulkintomis iltimis ir jų gabalais) laikantis šių sąlygų:

i)

gali būti parduodamos tik vyriausybės nuosavybėje esančios registruotos atsargos, kilusios iš tos valstybės (išskyrus konfiskuotą dramblio kaulą ir nežinomos kilmės dramblio kaulą);

| ii) | gali būti parduodama tik prekybos partneriams, kuriuos, konsultuodamasis su nuolatiniu komitetu, sekretoriatas nustatė kaip turinčius reikiamus nacionalinius teisės aktus ir vidaus prekybos kontrolės sistemą, užtikrinančius, kad importuotas apdorotas dramblio kaulas nebus reeksportuotas, o bus tvarkomas pagal visus Konferencijos rezoliucijoje 10.10 (Rev. CoP17) nustatytus reikalavimus, reglamentuojančius vidaus gamybą ir prekybą; |
| --- | --- |

ii)

gali būti parduodama tik prekybos partneriams, kuriuos, konsultuodamasis su nuolatiniu komitetu, sekretoriatas nustatė kaip turinčius reikiamus nacionalinius teisės aktus ir vidaus prekybos kontrolės sistemą, užtikrinančius, kad importuotas apdorotas dramblio kaulas nebus reeksportuotas, o bus tvarkomas pagal visus Konferencijos rezoliucijoje 10.10 (Rev. CoP17) nustatytus reikalavimus, reglamentuojančius vidaus gamybą ir prekybą;

| iii) | parduodama ne anksčiau nei sekretoriatas patikrina būsimas importuojančias šalis ir registruotas vyriausybės atsargas; |
| --- | --- |

iii)

parduodama ne anksčiau nei sekretoriatas patikrina būsimas importuojančias šalis ir registruotas vyriausybės atsargas;

| iv) | iš šios prekybos gautos pajamos gali būti naudojamos tik dramblių išsaugojimui ir bendruomenių išsaugojimo bei plėtros programoms dramblių gyvenamame areale arba gretimuose arealuose ir |
| --- | --- |

iv)

iš šios prekybos gautos pajamos gali būti naudojamos tik dramblių išsaugojimui ir bendruomenių išsaugojimo bei plėtros programoms dramblių gyvenamame areale arba gretimuose arealuose ir

gavęs sekretoriato pasiūlymą, Nuolatinis komitetas gali nuspręsti visiškai arba iš dalies nutraukti šią prekybą, jeigu eksportuojančios arba importuojančios šalys nesilaikytų reikalavimų, arba jei būtų įrodymų, kad tokia prekyba daro didelę žalą kitoms dramblių populiacijoms.

Visi kiti egzemplioriai laikomi rūšių, išvardytų I priedėlyje, egzemplioriais, todėl prekyba jais turi būti atitinkamai reguliuojama.

Zimbabvė

Nepritarti tokiai formuluotei, kokia yra dabar, nes dėl prašomo pakeitimo būtų atverta tarptautinė prekyba dramblio kaulu, todėl jis neatitinka Konferencijos rezoliucijos 9.24 4 priede nurodytų atsargumo priemonių. ES galėtų balsuoti už pakeitimą, jei CoP19 būtų susitarta dėl išlygos dėl anotacijos pakeitimų poveikio (buvusi anotacija liktų galioti), o anotacijos pakeitimai apsiribotų nereikalingų dalių, susijusių su ankstesne vienkartine prekyba, išbraukimu ir (arba) nuorodos į rezoliuciją išbraukimu tokiu būdu, kuris atitiktų ES siūlomą dokumentą 66.4.2.

(-)

5.

Loxodonta africana (afrikinis dramblys) (Botsvanos, Namibijos, Pietų Afrikos ir Zimbabvės populiacijos)

II – I

Botsvanos, Namibijos, Pietų Afrikos ir Zimbabvės populiacijas perkelti iš II priedėlio į I priedėlį

Burkina Fasas, Pusiaujo Gvinėja, Malis, Senegalas

Šios 4 populiacijos neatitinka įtraukimo į I priedėlį kriterijų.

-

6.

Cynomys mexicanus (meksikinis prerinis šuniukas)

I – II

Perkelti iš I priedėlio į II priedėlį

Meksika

Nebetenkinami įtraukimo į I priedėlį kriterijai. Nuo tada, kai ši rūšis 1975 m. buvo įtraukta į CITES I priedėlį, užregistruoti tik du tarptautinės prekybos sandoriai (abiem atvejais jie buvo susiję su ėminiais mokslo reikmėms). Meksikos teisėsaugos institucija (PROFEPA) pranešė, kad 2013–2019 m. nacionaliniu lygmeniu buvo konfiskuoti devyni egzemplioriai. Nėra oficialių šios rūšies egzempliorių pardavimo įrašų ir nėra nacionalinės ar tarptautinės rinkos, kuri keltų grėsmę jos laukinėms populiacijoms.

+

FAUNA – AVES

7.

Branta canadensis leucopareia (aleutinė kanadinė berniklė)

I – II

Perkelti iš I priedėlio į II priedėlį

Jungtinės Amerikos Valstijos

Pritarti pasiūlymui. Šio porūšio populiacija gerai atsikūrė: septintajame dešimtmetyje buvusi ant išnykimo slenksčio šiandien ji yra 162 000 dydžio ir tinkamai valdoma reguliuojant medžioklę. Apie neteisėtą prekybą nepranešta.

+

8.

Kittacincla malabarica (baltasturplė šama)

Įtraukti į II priedėlį

Malaizija, Singapūras

Pritarti pasiūlymui, nes rūšis atitinka įtraukimo į II priedėlį kriterijus. Dėl gebėjimo čiulbėti ši rūšis yra viena vertingiausių pietryčių Azijoje narvuose parduodamų paukščių ir yra svarbiausia čiulbėjimo varžybose naudojama rūšis.

+

9.

Pycnonotus zeylanicus (rusvavainikis bulbiulis)

II – I

Perkelti iš II priedėlio į I priedėlį

Malaizija, Singapūras, Jungtinės Amerikos Valstijos

Pritarti pasiūlymui. Ši rūšis tenkina Konferencijos rezoliucijos 9.24 (Rev. CoP17) 1 priede išdėstytus biologinius kriterijus.

+

10.

Phoebastria albatrus (baltanugaris albatrosas)

I – II

Perkelti iš I priedėlio į II priedėlį

Jungtinės Amerikos Valstijos

Pritarti pasiūlymui, nes tarptautinė prekyba nebekelia grėsmės ir nebėra didelės šios rūšies paklausos. Vis dėlto, populiacija vis dar labai maža ir pažeidžiama, todėl JAV ir kitos paplitimo valstybės turėtų būti skatinamos užtikrinti, kad būtų imamasi tinkamų išsaugojimo priemonių siekiant užtikrinti stabilią ir augančią populiaciją.

+

FAUNA – REPTILIA

11.

Caiman latirostris (plačiasnukis kaimanas) (Brazilijos populiacija)

I – II

Brazilijos populiaciją perkelti iš I priedėlio į II priedėlį

Brazilija

Pritarti, nes ši rūšis plačiai paplitusi ir nuo 20 a. dešimtojo dešimtmečio jos gausu daugelyje vietų, ir artimiausioje ateityje jai nėra jokios grėsmės išnykti. Atsargumo priemonių pagal Rezoliucijos 9.24 (rev.) 4 priedo A skirsnio 2 dalies a punkto ii papunktį laikomasi, todėl nėra pagrindo jos išlaikyti I priedėlyje pagal Konvencijos II straipsnio 1 pastraipą.

+

12.

Crocodylus porosus (briaunagalvis krokodilas) (Palavano salų (Filipinai) populiacija)

I – II

Perkelti Palavano salų (Filipinai) populiaciją iš I priedėlio į II priedėlį, laukiniams egzemplioriams taikant nulinę eksporto kvotą

Filipinai

Pritarti, nes šiai rūšiai negresia pavojus nei pasauliniu, nei vietos lygmeniu, o nuline laukinių egzempliorių eksporto kvota užtikrinama atsargumo priemonė pagal Rezoliucijos 9.24 (rev.) 4 priedo A skirsnio 2 dalies a punkto iii papunktį.

+

13.

Crocodylus siamensis (Siamo krokodilas) (Tailando populiacija)

I – II

Perkelti Tailando populiaciją iš I priedėlio į II priedėlį, laukiniams egzemplioriams taikant nulinę eksporto kvotą

Tailandas

Nepritarti, nes laukinė populiacija tebėra labai maža ir jai tebegresia išnykimas. Ir toliau tenkinami įtraukimo į I priedėlį biologiniai kriterijai.

-

14.

Physignathus cocincinus (Tajų vandeninis drakonas)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį

Europos Sąjunga, Vietnamas

ES pasiūlymas

+

15.

Cyrtodactylus jeyporensis (džaipurinis lenktapirštis gekonas)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį

Indija

Pritarti, nes panašu, kad įtraukimo į II priedėlį kriterijai tenkinami. Šią rūšį galima aptikti tik keliose vietovėse ir jos populiacijos dydis greičiausiai yra mažas. Šiuo metu šiai rūšiai išnykimas negresia, bet populiacijos dydžio atžvilgiu, prekybos paklausa yra pakankamai didelė, kad keltų pavojų rūšies išlikimui.

+

16.

Tarentola chazaliae (šalmuotasis gekonas)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį

Mauritanija, Senegalas

Šia rūšimi bent kartais prekiaujama itin aktyviai, o tai gali kelti pavojų vietinėms populiacijoms ir paplitimo tęstinumui. Reikia reglamentuoti prekybą pagal II priedėlį, kad būtų užkirstas kelias šiai rūšiai pavojų kelti galinčiai žalingai prekybai.

+

17.

Phrynosoma platyrhinos (dykuminė frinozoma)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį

Jungtinės Amerikos Valstijos

Nepritarti, nes neatitinkama kriterijų. Pastaraisiais metais prekybos lygis nukrito ir nėra populiacijos mažėjimo, galinčio artimiausioje ateityje kelti pavojų šiai rūšiai, ženklų.

-

18.

Phrynosoma spp. (frinozomos)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį

Meksika

Negalima pritarti dabartinės formos pasiūlymui, bet galima svarstyti tam tikrų kriterijus atitinkančių rūšių įtraukimą į sąrašus.

(-)

19.

Tiliqua adelaidensis

0 – I

Įtraukti į I priedėlį

Australija

Pritarti. Rūšis atitinka kelis įtraukimo kriterijus, išdėstytus 1 priedo B ir C dalyse.

+

20.

Epicrates inornatus (puertorikinis smauglys)

I – II

Perkelti iš I priedėlio į II priedėlį

Jungtinės Amerikos Valstijos

Pritarti pasiūlymui. Rūšiai pavojus nebegresia, o paklausa yra maža. Todėl ši rūšis nebeatitinka įtraukimo į I priedėlį kriterijų.

+

21.

Crotalus horridus (miškinė barškuolė)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį

Jungtinės Amerikos Valstijos

Nepritarti, nes tarptautinės prekybos mastas yra toks mažas, kad negali kelti pavojaus šiai įprastai ir plačiai paplitusiai rūšiai, ir neatitinkama įtraukimo į sąrašus kriterijų.

-

22.

Chelus fimbriata and C. orinocensis (skarmalotasis vėžlys ir orinokinis vėžlys)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį

Brazilija, Kolumbija, Kosta Rika, Peru

Pasiūlyme pateikiami nenuoseklūs duomenys apie teisėtos ir neteisėtos prekybos egzempliorių šaltinį, taip pat trūksta duomenų apie dabartinę populiaciją. Dabartinės formos pasiūlymas neįrodo, kad šiai rūšiai gresia išnykimas ir kad prekyba daro neigiamą poveikį jos išlikimui. Pasiūlymui galėtų būti pritarta, jei jo teikėjai pateiktų įrodymų, kad neteisėtai parduodami egzemplioriai yra iš laukinės gamtos ir (arba) kad neteisėtai ūkiuose išauginti egzemplioriai neteisėtai patenka į veisimo ūkius, ir to negalima išvengti neįtraukus rūšių į II priedėlį. ES pozicija bus baigta rengti, kai iš Peru bus gauta papildoma informacija.

(+)

23.

Macrochelys temminckii ir Chelydra serpentine (grifinis kaimaninis vėžlys ir paprastasis kaimaninis vėžlys)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį

Jungtinės Amerikos Valstijos

Nepritarti pasiūlymui pateiktąja redakcija, bet pritarti tik Macrochelys temminckii įtraukimui į II priedėlį. Chelydra serpentina įtraukimas į sąrašus pagal II straipsnio 2 dalies b punktą nesudarytų sąlygų veiksmingiau kontroliuoti prekybos Macrochelys temminckii, sukeltų dar didesnių problemų dėl panašumo Chelydra rossingnonii ir C. acutirostris atžvilgiu ir padidintų spaudimą šioms pažeidžiamoms rūšims.

(-)

24.

Graptemys barbouri, G. ernsti, G. gibbonsi, G. pearlensis ir G. pulchra (gelsvajuostis kupravėžlis, eskambinis kupravėžlis, paskagulinis kupravėžlis, dygianugaris kupravėžlis ir alabaminis kupravėžlis)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį

Jungtinės Amerikos Valstijos

Visomis penkiomis rūšimis tarptautiniu mastu prekiaujama labai mažai ir (beveik) vien tik C šaltinyje, todėl neigiamo poveikio joms nesitikima. II priedėlio kriterijai netenkinami. Nors įrodyta, kad visoms rūšims kyla daug grėsmių, nėra jokių nuorodų, kad tarp jų būtų prekyba.

(-)

25.

Batagur kachuga (rausvašarvis dėžiavėžlis)

II – I

Perkelti iš II priedėlio į I priedėlį

Indija

Pritarti pasiūlymui. Ši rūšis akivaizdžiai atitinka įtraukimo į I priedėlį kriterijus. Rūšis yra nykstanti, o natūralią buveinę sunku apsaugoti.

+

26.

Cuora galbinifrons (Raštuotasis dėžiavėžlis)

I – II

Perkelti iš II priedėlio į I priedėlį

Europos Sąjunga, Vietnamas

ES pasiūlymas

+

27.

Rhinoclemmys spp. (malksnavėžliai)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį

Brazilija, Kolumbija, Kosta Rika, Panama

Panašu, kad išsaugojimui įtakos galinčiu turėti mastu prekiaujama tik Rhinoclemmys pulcherrima ir R. punctularia rūšimis, bet pagrindinė eksportuotoja Nikaragva leidžia prekiauti tik nelaisvėje užaugintais egzemplioriais ir nėra išsaugojimui įtakos galinčio turėti reikalavimų nesilaikymo įrodymų. Visas rūšis galima atpažinti pagal galvos, kaklo ir kiauto spalvas. Todėl atrodo, kad nei viena rūšis neatitinka II straipsnio 2 dalies a arba b punktų ir pasiūlymui jo pateikta forma nebus pritarta, bet galima būtų svarstyti pritarti mažesnio užmojo pasiūlymui.

(-)

28.

Claudius angustatus (didgalvis dumblavėžlis)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį

Meksika

Pritarti pasiūlymui. 2a priedo B kriterijus tenkinamas, nes dėl teisėto ir neteisėto gaudymo laukinėje gamtoje masto tikriausiai daromas poveikis išsaugojimui.

+

29.

Kinosternon spp. (šarvasklendžiai dumblavėžliai)

0 – I

0 – II

Įtraukti Kinosternon cora ir K. vogti į I priedėlį, o visas kitas Kinosternon spp. rūšis – į II priedėlį

Brazilija, Kolumbija, Kosta Rika, Salvadoras, Meksika, Panama ir Jungtinės Amerikos Valstijos

ES galėtų pritarti siauresniam pasiūlymui, jei teikėjai nuspręstų jį taikyti tik toms rūšims, kurių atveju gali būti įrodyta, kad jos atitinka įtraukimo į priedėlį kriterijus, visų pirma dėl to, kad prekyba šiomis rūšimis reikšminga. Atrodo, kad K. cora ir K. vogti atitinka įtraukimo į I priedėlį reikalavimus; panašu, kad kitos genties rūšys atitinka įtraukimo į II priedėlį reikalavimus, tačiau daugelis rūšių nėra nei nykstančios, nei pranešta, kad jomis prekiaujama.

(-)

30.

Staurotypus salvinii ir S. triporcatus (čiapasinis muskusvėžlis ir kryžiakrūtinis muskusvėžlis)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį

Salvadoras, Meksika

Pritarti. Staurotypus triporcatus įtraukimas į priedėlį pagrįstas, nes yra didelė prekybos paklausa. Neaišku, ar Staurotypus salvinii atitinka biologinius įtraukimo į II priedėlį kriterijus, tačiau jį sudėtinga atskirti nuo Staurotypus triporcatus ir prekyba šiomis dviem rūšimis turbūt nesiskiria, todėl greičiausiai jis vis tiek atitinka Rezoliucijoje 9.24 nustatytą panašumo kriterijų (2b priedo A kriterijų).

+

31.

Sternotherus spp. (paprastieji muskusvėžliai)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį

Jungtinės Amerikos Valstijos

Sternotherus depressus labiau atitiktų kriterijus dėl įtraukimo į I priedėlį, nei į II priedėlį. Vienintelė bent kiek į S. depressus panaši gimininga rūšis yra S. intermedius, bet ja prekiaujama retai ir ji nesudaro palankių sąlygų nuslėpti laukinių augalų ir gyvūnų, kuriais prekiaujama neteisėtą įgijimą. Kitų rūšių sugaunama ir jomis prekiaujama dideliu mastu, bet nėra įrodymų, kad tai kelia pavojų. Nors pasiūlymas nevisiškai atitinka įtraukimo į sąrašus kriterijus, galima svarstyti pritarti mažesnės apimties pasiūlymui, ypač S. depressus įtraukimui į II priedėlį.

(+)

32.

Apalone spp. (minkštavėžliai)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį (išskyrus į I priedėlį įtrauktus porūšius)

Jungtinės Amerikos Valstijos

2a priedo B kriterijus galėtų būti tenkinamas, tačiau trūksta atitinkamų duomenų apie populiaciją, todėl sunku įvertinti prekybos poveikį laukinėms populiacijoms. Pateikta tik nedaug įrodymų apie brakonierišką Apalone spp. medžioklę laukinėje gamtoje. Dėl didelės paklausos turėtų būti taikomos atsargumo priemonės, o pasiūlymui turėtų būti pritarta.

+

33.

Nilssonia leithii (upinis minkštavėžlis)

II – I

Perkelti iš II priedėlio į I priedėlį

Indija

Pritarti pasiūlymui, nes įtraukimo į I priedėlį kriterijai tenkinami. Iš pažiūros besitęsiantis smarkus populiacijos mažėjimas (daugiau, nei 90 % per pastaruosius 30 metų). Viena iš pagrindinių grėsmių yra paklausa naudoti maistui ir tradicinės Azijos medicinos priemonėms.

+

FAUNA – AMPHIBIA

34.

Centrolenidae spp. (stiklavarlės)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį

Argentina, Brazilija, Kosta Rika, Dramblio Kaulo Krantas, Dominikos Respublika, Ekvadoras, Salvadoras, Gabonas, Gvinėja, Nigeris, Panama, Peru, Togas, Jungtinės Amerikos Valstijos

Akivaizdu, kad visa šeima, turinti 158 rūšis, įtraukimo į II priedėlį kriterijaus neatitinka. Kadangi įtraukimo į sąrašą kriterijai netenkinami, pasiūlymui pritarti nereikėtų.

(-)

35.

Agalychnis lemur (lemūrinė medūzvarlė)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį taikant nulinę metinę eksporto kvotą laukiniams egzemplioriams, kuriais prekiaujama komerciniais tikslais

Kolumbija, Kosta Rika, Europos Sąjunga, Panama

ES pasiūlymas

+

36.

Laotriton laoensis (Laosinis tritonas)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį taikant nulinę eksporto kvotą laukiniams egzemplioriams, kuriais prekiaujama komerciniais tikslais

Europos Sąjunga

ES pasiūlymas

+

FAUNA – ELASMOBRANCHII (rykliai)

37.

Carcharhinidae spp. (baltapelekis pilkasis ryklys, smulkusis pilkasis ryklys, ganginis pilkasis ryklys, mažasis melsvasis ryklys, Borneo pilkasis ryklys, indokininis naktinis ryklys, lygiadantis pilkasis ryklys, karibinis pilkasis ryklys, snapuotasis ryklys, Kubos naktinis ryklys, Panamos baltasnukis ryklys, juodasnukis pilkasis ryklys, baltasnukis pilkasis ryklys, slapusis pilkasis ryklys, mažauodegis pilkasis ryklys, bornėjinis plačiapelekis ryklys ir paprastasis plačiapelekis ryklys)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį

Bangladešas, Kolumbija, Dominikos Respublika, Ekvadoras, Salvadoras, Europos Sąjunga, Gabonas, Izraelis, Maldyvai, Panama, Senegalas, Seišeliai, Šri Lanka, Sirijos Arabų Respublika, Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė

ES yra viena iš pasiūlymo teikėjų

+

38.

Sphyrnidae spp. (kūjarykliai)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį

Brazilija, Kolumbija, Ekvadoras, Europos Sąjunga, Panama

ES pasiūlymas

+

39.

Potamotrygon albimaculata, P. henlei, P. jabuti, P. leopoldi, P. marquesi, P. signata and P. wallacei (tapažosinis upinis dygliauodegis, stambiadantis upinis dygliauodegis, raštuotasis upinis dygliauodegis, baltadėmis upinis dygliauodegis, tamsiaraštis upinis dygliauodegis, žymėtasis upinis dygliauodegis, rionegrinis upinis dygliauodegis)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį

Brazilija

Neaišku, ar visos rūšys atitinka įtraukimo į priedėlį kriterijus ir ar įtraukimas padėtų kovoti su neteisėta prekyba. Panašumo kriterijų taikymas yra nenuoseklus.

(-)

40.

Rhinobatidae spp. (gitaržuvės)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį

Izraelis, Kenija, Panama, Senegalas

Pritarti, nes dauguma rūšių yra nykstančios ir yra intensyviai žvejojamos. Įtraukimas į II priedėlį ne tik užtikrins, kad tarptautinė prekyba nedarytų žalos šių rūšių išlikimui, bet ir sudarys sąlygas rinkti geresnius prekybos duomenis. Jeigu prekyba nebus reguliuojama, kelios rūšys ateityje gali tapti tinkamos įtraukti į I priedėlį.

+

41.

Hypancistrus zebra (zebrinis raštuotasis šamukas)

0 – I

Įtraukti į I priedėlį

Brazilija

Dabartinės formos pasiūlymui reikėtų nepritarti. Vis dėlto ES galėtų pritarti pasiūlymui dėl įtraukimo II priedėlį. Ši rūšis gal ir atitinka įtraukimo į I priedėlį biologinius kriterijus, tačiau, nepaisant to, kad iš Brazilijos greičiausiai vykdoma tam tikra neteisėta prekyba, neaišku, kokią įtaką ši prekyba daro laukinėms populiacijoms.

(-)

FAUNA – HOLOTHUROIDEA

42.

Thelenota spp. (spalvotosios holoturijos)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį

Europos Sąjunga, Seišeliai, Jungtinės Amerikos Valstijos

ES pasiūlymas

+

FLORA (AUGALAI)

43.

Apocynaceae, Cactaceae, Cycadaceae, Dicksoniaceae, Euphorbiaceae, Gnetaceae, Liliaceae, Magnoliaceae, Nepenthaceae, Orchidaceae, Papaveraceae, Podocarpaceae, Sarraceniaceae, Trochodendraceae, Zamiaceae, Zingiberaceae,

floros rūšys su #1, #4, #14 anotacijomis ir į I priedėlį įtrauktos Orchidaceae spp. (gegužraibinių) rūšys

# 1 anotaciją iš dalies pakeisti taip: „Visos dalys ir išvestiniai produktai, išskyrus: [...] b) sėjinukus arba audinių kultūras, gautas in vitro, vežamas steriliose talpyklose,“.

# 4 anotaciją iš dalies pakeisti taip: „Visos dalys ir išvestiniai produktai, išskyrus: [...] b) sėjinukus arba audinių kultūras, gautas in vitro, kietoje arba skystoje terpėje, vežamas steriliose talpyklose,“.

# 14 anotaciją iš dalies pakeisti taip: „Visos dalys ir išvestiniai produktai, išskyrus: [...] b) sėjinukus arba audinių kultūras, gautas in vitro, vežamas steriliose talpyklose, [...] f) supakuotus ir mažmeninei prekybai paruoštus gatavus produktus; ši išimtis netaikoma medžio drožlėms, karoliams, maldos karoliukams ir drožiniams.“

Iš dalies pakeisti #14 anotacijos teksto prancūzų kalba f punktą ir jį išdėstyti taip: „f) les produits finis conditionnés et prêts pour la vente au détail; cette dérogation ne s’applique pas aux copeaux en de bois, aux perles, aux grains de chapelets et aux gravures.“

Iš dalies pakeisti I priedėlio Orchidaceae skliausteliuose esančią anotaciją ir ją išdėstyti taip: „ORCHIDACEAE (Gegužraibiniai) (Konvencijos nuostatos netaikomos visų į I priedėlį įtrauktų rūšių sėjinukams arba audinių kultūroms, gautoms in vitro, vežamoms steriliose talpyklose, tik jei egzemplioriai atitinka „dirbtinai padaugintų“ augalų egzempliorių apibrėžtį, dėl kurios susitarė Šalių konferencija.)“.

Kanada

Pritarti, nes tai būtinas pakeitimas siekiant suderinti visus CITES priedėliuose ir grotelėmis žymimose anotacijose vartojamos frazės „kietoje arba skystoje terpėje“ atvejus.

+

FLORA – BIGNONIACEAE

44.

Handroanthus spp., Roseodendron spp. ir Tabebuia spp. (Žieduoniai, rausvūnai ir balamedžiai)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį su anotacija #17 (Rąstai, pjautinė mediena, faneros lakštai, fanera ir medienos ruošiniai)

Kolumbija, Europos Sąjunga, Panama

ES pasiūlymas

+

FLORA – CRASSULACEAE

45.

Rhodiola spp. (rodiolės)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį su anotacija #2 (Visos dalys ir išvestiniai produktai, išskyrus a) sėklas ir žiedadulkes ir b) supakuotus ir mažmeninei prekybai paruoštus gatavus gaminius.)

Kinija, Europos Sąjunga, Ukraina, Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė, Jungtinės Amerikos Valstijos

ES pasiūlymas

+

FLORA – LEGUMINOSAE

46.

Afzelia spp.

(Afrikos populiacijos) (afrikinė afzelija)

0 – II

Į II priedėlį įtraukti visas Afrikos populiacijas su anotacija #17 (Rąstai, pjautinė mediena, faneros lakštai, fanera ir medienos ruošiniai)

Beninas, Dramblio Kaulo Krantas, Europos Sąjunga, Liberija, Senegalas

ES pasiūlymas

+

47.

Dalbergia sissoo (Rausvoji dalbergija)

II – 0

Išbraukti iš II priedėlio

Indija, Nepalas

Iš esmės nepritarti pasiūlymui, nes atskirti šią rūšį nuo kitų rūšių reikia specialiųjų žinių. Jei pasiūlymo teikėjai gali pateikti CITES institucijoms papildomų įrodymų dėl lengvai prieinamų identifikavimo metodų, poziciją galima persvarstyti.

-

48.

Dipteryx spp. (tongapupės)

0 – II

Įtraukti į II priedėlį su anotacija #17 (Rąstai, pjautinė mediena, faneros lakštai, fanera, medienos ruošiniai ir sėklos)

Kolumbija, Europos Sąjunga, Panama

ES pasiūlymas

+

49.

Paubrasilia echinata (dygliuotoji cezalpinija)

II – I

Perkelti iš II priedėlio į I priedėlį su anotacija „Visos dalys, išvestiniai produktai ir gatavi produktai, įskaitant muzikos instrumentų strykus, išskyrus muzikos instrumentus ir jų dalis, sudarančius keliaujančius orkestrus, ir muzikos pasus turinčių solo muzikantų atvejus pagal Rez. 16.8.“

Brazilija

Anotacijos tekstas yra neaiškus ir pasiūlymui ES gali pritarti tik jį iš dalies pakeitus.

Nors sutariama, kad reikia griežčiau kontroliuoti prekybą šia rūšimi, o visas eksportas iš Brazilijos, įskaitant strykų korpusus ir gatavus strykus, turėtų patekti į taikymo sritį, reikia vengti rūšies išsaugojimui nereikalingos pernelyg didelės administracinės naštos ir tinkamai atsižvelgti į konkrečius strykų gamintojų poreikius ES negali sutikti su anotacijos nuoroda į rezoliuciją.

(+)

50.

Pterocarpus spp.

(Afrikos populiacijos) (angolinis koralmedis, ausytasis koralmedis, gauruotasis korlamedis, blizgusis korlamedis, apskritalapis koralmedis, rausvasis koralmedis)

0 – II

Į II priedėlį įtraukti visas Afrikos populiacijas su anotacija #17 (Rąstai, pjautinė mediena, faneros lakštai, fanera ir medienos ruošiniai), o į II priedėlį jau įtrauktų Pterocarpus erinaceus bei P. tinctorius anotacijas pakeisti į #17 anotaciją

Dramblio Kaulo Krantas, Europos Sąjunga, Liberija, Senegalas

ES pasiūlymas

+

FLORA – MELIACEAE

51.

Khaya spp. (kajos)

Į II priedėlį įtraukti visas Afrikos populiacijas su anotacija #17 (Rąstai, pjautinė mediena, faneros lakštai, fanera ir medienos ruošiniai)

Beninas, Dramblio Kaulo Krantas, Europos Sąjunga, Liberija, Senegalas

ES pasiūlymas

+

FLORA – ORCHIDACEAE

52.

Orchidaceae spp. (gegužraibiniai)

Iš dalies pakeisti #4 anotaciją, įtraukiant naują g punktą, kuris išdėstomas taip: „g) supakuotus ir mažmeninei prekybai paruošus gatavus kosmetikos produktus, kurių sudėtyje yra Bletilla striata, Cycnoches cooperi, Gastrodia elata, Phalaenopsis amabilis arba P. lobbii dalių ir išvestinių produktų.“

Šveicarija

Nepritarti; negalima atmesti, kad W ar Y kilmės medžiagos ateityje bus naudojamos kosmetikai. Atsižvelgiant į tai, siūloma laikytis atsargumo principo, nebent anotacija būtų pakeista taip, kad būtų išbraukti W ir Y šaltinių kodai. Dabartinis pasiūlymas problematiškas siekiant išvengti rizikos, susijusios su laukinių augalų ir gyvūnų, kuriais prekiaujama, neteisėto įgijimo nuslėpimu.

-

---

(1)  Sekr. – CITES sekretoriatas

NK – Nuolatinis komitetas,

GK – Gyvūnų komitetas,

AK – Augalų komitetas.

---

IIa PRIEDAS

CITES III priedėlio pakeitimas

Papilio phorbanta III priedėlis

---

| 2022 12 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 330/233 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 12 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 330/233

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/2570

2022 m. lapkričio 24 d.

kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 sidabro nitratas nepatvirtinamas kaip veiklioji medžiaga, skirta 7-o tipo biocidiniams produktams gaminti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies b punktą,

kadangi:

| (1) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/8/EB (2) 11 straipsnio 1 dalį 2010 m. gruodžio 23 d. Švedijos kompetentingai institucijai buvo pateikta paraiška dėl sidabro nitrato patvirtinimo naudoti tos direktyvos V priede aprašytiems 7-o tipo biocidiniams produktams (plėvelių konservantams), atitinkantiems Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede aprašytus 7-o tipo produktus (plėvelių konservantus), gaminti; |
| --- | --- |

(1)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/8/EB (2) 11 straipsnio 1 dalį 2010 m. gruodžio 23 d. Švedijos kompetentingai institucijai buvo pateikta paraiška dėl sidabro nitrato patvirtinimo naudoti tos direktyvos V priede aprašytiems 7-o tipo biocidiniams produktams (plėvelių konservantams), atitinkantiems Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede aprašytus 7-o tipo produktus (plėvelių konservantus), gaminti;

| (2) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 528/2012 90 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, pagal Direktyvą 98/8/EB pateiktas paraiškas, kurių vertinimo valstybės narės, laikydamosi Direktyvos 98/8/EB 11 straipsnio 2 dalies, 2013 m. rugsėjo 1 d. dar nebuvo baigusios, kompetentingos institucijos turi įvertinti pagal to reglamento nuostatas; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 528/2012 90 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, pagal Direktyvą 98/8/EB pateiktas paraiškas, kurių vertinimo valstybės narės, laikydamosi Direktyvos 98/8/EB 11 straipsnio 2 dalies, 2013 m. rugsėjo 1 d. dar nebuvo baigusios, kompetentingos institucijos turi įvertinti pagal to reglamento nuostatas;

| (3) | 2022 m. vasario 10 d., vertinančiajai kompetentingai institucijai atliekant veikliosios medžiagos vertinimą, pareiškėjas atsiėmė savo paraišką ir nebeprašo patvirtinti sidabro nitrato kaip veikliosios medžiagos, skirtos 7-o tipo biocidiniams produktams gaminti; |
| --- | --- |

(3)

2022 m. vasario 10 d., vertinančiajai kompetentingai institucijai atliekant veikliosios medžiagos vertinimą, pareiškėjas atsiėmė savo paraišką ir nebeprašo patvirtinti sidabro nitrato kaip veikliosios medžiagos, skirtos 7-o tipo biocidiniams produktams gaminti;

| (4) | sidabro nitratas kaip medžiaga, skirta 7-o tipo produktams gaminti, nėra įtrauktas į Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1062/2014 (3) II priedą, kuriame išvardyti veikliųjų medžiagų ir produktų tipų deriniai, įtraukti į esamų biocidinių produktų veikliųjų medžiagų, kurių yra biocidiniuose produktuose, tyrimo darbo programą. Taigi 7-o tipo biocidiniams produktams, kurių sudėtyje yra sidabro nitrato, netaikomos Reglamento (ES) Nr. 528/2012 89 straipsnio 2 dalyje nustatytos pereinamojo laikotarpio nuostatos, todėl jie negali būti tiekiami Sąjungos rinkai arba joje naudojami; |
| --- | --- |

(4)

sidabro nitratas kaip medžiaga, skirta 7-o tipo produktams gaminti, nėra įtrauktas į Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1062/2014 (3) II priedą, kuriame išvardyti veikliųjų medžiagų ir produktų tipų deriniai, įtraukti į esamų biocidinių produktų veikliųjų medžiagų, kurių yra biocidiniuose produktuose, tyrimo darbo programą. Taigi 7-o tipo biocidiniams produktams, kurių sudėtyje yra sidabro nitrato, netaikomos Reglamento (ES) Nr. 528/2012 89 straipsnio 2 dalyje nustatytos pereinamojo laikotarpio nuostatos, todėl jie negali būti tiekiami Sąjungos rinkai arba joje naudojami;

| (5) | tačiau pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 94 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytą pereinamojo laikotarpio nuostatą gaminys, kuris yra apdorotas vienu arba daugiau biocidinių produktų arba į kurį sąmoningai įdėta vieno arba daugiau biocidinių produktų, kurių sudėtyje yra tik veikliųjų medžiagų, kurios 2016 m. rugsėjo 1 d. pagal to reglamento 89 straipsnio 1 dalyje nurodytą darbo programą tikrinamos kaip priklausančios tam tikram produktų tipui, arba kurio patvirtinimo priskiriant atitinkamam produktų tipui paraiška pateikta ne vėliau kaip tą dieną, arba kurio sudėtyje yra tik tokių medžiagų ir veikliųjų medžiagų, kurios įtrauktos į pagal to reglamento 9 straipsnio 2 dalį parengtą atitinkamų produktų tipų ir naudojimo paskirčių sąrašą arba įtrauktos į I priedą, derinys, gali būti pateiktas rinkai iki šios datos – 180 dienų po sprendimo nepatvirtinti vienos iš veikliųjų medžiagų naudojimo pagal atitinkamą paskirtį priėmimo dienos, kai toks sprendimas yra priimtas po 2016 m. rugsėjo 1 d.; |
| --- | --- |

(5)

tačiau pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 94 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytą pereinamojo laikotarpio nuostatą gaminys, kuris yra apdorotas vienu arba daugiau biocidinių produktų arba į kurį sąmoningai įdėta vieno arba daugiau biocidinių produktų, kurių sudėtyje yra tik veikliųjų medžiagų, kurios 2016 m. rugsėjo 1 d. pagal to reglamento 89 straipsnio 1 dalyje nurodytą darbo programą tikrinamos kaip priklausančios tam tikram produktų tipui, arba kurio patvirtinimo priskiriant atitinkamam produktų tipui paraiška pateikta ne vėliau kaip tą dieną, arba kurio sudėtyje yra tik tokių medžiagų ir veikliųjų medžiagų, kurios įtrauktos į pagal to reglamento 9 straipsnio 2 dalį parengtą atitinkamų produktų tipų ir naudojimo paskirčių sąrašą arba įtrauktos į I priedą, derinys, gali būti pateiktas rinkai iki šios datos – 180 dienų po sprendimo nepatvirtinti vienos iš veikliųjų medžiagų naudojimo pagal atitinkamą paskirtį priėmimo dienos, kai toks sprendimas yra priimtas po 2016 m. rugsėjo 1 d.;

| (6) | kadangi pareiškėjas atsiėmė paraišką dėl sidabro nitrato patvirtinimo naudoti 7-o tipo biocidiniams produktams gaminti, vertintino biocidinio produkto nėra. Todėl kompetentinga institucija neužbaigė vertinimo ataskaitos, o Europos cheminių medžiagų agentūra neparengė nuomonės. Pagaliau, kadangi nėra 7-o tipo biocidinio produkto, kurio sudėtyje yra sidabro nitrato ir kuris, tikėtina, atitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytus kriterijus, to reglamento 4 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos nėra įvykdytos. Be to, atsižvelgiant į poreikį užtikrinti, kad gaminiai, kurie yra apdoroti sidabro nitratu arba į kuriuos sąmoningai įdėta sidabro nitrato, skirto 7-o tipo produktams gaminti, nebebūtų pateikiami Sąjungos rinkai, tikslinga nepatvirtinti sidabro nitrato kaip skirto 7-o tipo biocidiniams produktams gaminti; |
| --- | --- |

(6)

kadangi pareiškėjas atsiėmė paraišką dėl sidabro nitrato patvirtinimo naudoti 7-o tipo biocidiniams produktams gaminti, vertintino biocidinio produkto nėra. Todėl kompetentinga institucija neužbaigė vertinimo ataskaitos, o Europos cheminių medžiagų agentūra neparengė nuomonės. Pagaliau, kadangi nėra 7-o tipo biocidinio produkto, kurio sudėtyje yra sidabro nitrato ir kuris, tikėtina, atitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytus kriterijus, to reglamento 4 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos nėra įvykdytos. Be to, atsižvelgiant į poreikį užtikrinti, kad gaminiai, kurie yra apdoroti sidabro nitratu arba į kuriuos sąmoningai įdėta sidabro nitrato, skirto 7-o tipo produktams gaminti, nebebūtų pateikiami Sąjungos rinkai, tikslinga nepatvirtinti sidabro nitrato kaip skirto 7-o tipo biocidiniams produktams gaminti;

| (7) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sidabro nitratas (EB Nr. 231-853-9, CAS Nr. 7761-88-8) nepatvirtinamas kaip veiklioji medžiaga, skirta 7-o tipo biocidiniams produktams gaminti.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 24 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 167, 2012 6 27, p. 1.

1

(2)  
  1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (OL L 123, 1998 4 24, p. 1).

2

(3)  
  2014 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1062/2014 dėl visų esamų veikliųjų medžiagų, kurių yra Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 528/2012 nurodytuose biocidiniuose produktuose, sistemingo tyrimo darbo programos (OL L 294, 2014 10 10, p. 1).

3

---