# Europeiska unionens C 107/2009

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2009.107.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 107 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången9 maj 2009 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2009.107.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 107

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången9 maj 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 107/01 | Meddelande från kommissionen – Dryckesförpackningar, pantsystem och fri rörlighet för varor | 1 |
| 2009/C 107/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration – (Ärende COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JV'S) (
  1
  ) | 10 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 107/01

Meddelande från kommissionen – Dryckesförpackningar, pantsystem och fri rörlighet för varor

1

2009/C 107/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration – (Ärende COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JV'S) (
  1
  )

1

10

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 107/03 | Eurons växelkurs | 11 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2009/C 107/04 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 | 12 |
| 2009/C 107/05 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 | 18 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 107/03

Eurons växelkurs

11

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2009/C 107/04

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

12

2009/C 107/05

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

18

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | Kommissionen |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| 2009/C 107/06 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 23 |

V   Yttranden

Kommissionen

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

2009/C 107/06

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 9.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 107/1

---

Meddelande från kommissionen – Dryckesförpackningar, pantsystem och fri rörlighet för varor

2009/C 107/01

1.   INLEDNING

Förpackningar har en viktig social och ekonomisk funktion. De är en viktig del av modern varuhantering. Förr eller senare blir förpackningar en del i avfallsflödet. Under 2006 genererades ca 81 miljoner ton förpackningsavfall i EU. För att begränsa förpackningsavfallets miljökonsekvenser och minska det avfall som måste bortskaffas slutligt fastställs i direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (1) åtgärder för att motverka uppkomsten av förpackningsavfall och åtgärder för återanvändning, materialutnyttjande och återvinning av sådant avfall. Enligt detta direktiv ska medlemsstaterna se till att det finns system för insamling, återanvändning av använda förpackningar och materialutnyttjande eller återvinning av förpackningsavfall, så att det kanaliseras till de lämpligaste avfallshanteringsalternativen. I detta syfte anger direktivet åtgärder som ska vidtas i första hand för att motverka uppkomsten av förpackningsavfall, men nämner också som andra grundläggande principer återanvändning av förpackningar, materialutnyttjande och andra former av återvinning av förpackningsavfall.

De nationella återanvändningssystemen för förpackningar används för flera typer av förpackningar. Några av systemen fungerar mycket bra, särskilt för transportförpackningar som backar och lastpallar, men också för dryckesförpackningar i hotell-, restaurang- och cateringbranschen. På andra områden kan det dock krävas offentliga insatser för att främja återanvändningssystem, oberoende av om de är ekonomiskt lönsamma. Debatten i Europeiska unionen handlar huvudsakligen om förpackningar för konsumentdrycker (cirka 20 % av samtliga förpackningars vikt) (2).

Lagstiftningsåtgärder på medlemsstatsnivå för att införa system för återanvändning av dryckesförpackningar kan gynna miljön, men de kan också leda till uppsplittring av den inre marknaden. Marknadsaktörer som har verksamhet i flera medlemsstater får p.g.a. dessa system svårare att tillvarata affärsmöjligheter på den inre marknaden. I stället för att sälja samma produkt i samma förpackning på olika marknader måste de anpassa förpackningarna till varje enskild medlemsstats krav, vilket vanligtvis leder till extra kostnader.

Direktiv 94/62/EG, som också har som mål att säkerställa en fungerande inre marknad, har endast en begränsad inverkan på harmoniseringen på detta område. I stället måste direktivets bestämmelser läsas i ljuset av gemenskapsrättens allmänna principer och skyldigheterna som följer av EG-fördraget (särskilt artiklarna 28–30, 81, 82, 86 och 90).

Direktiv 94/62/EG har lett till att skillnaderna mellan medlemsstaternas materialutnyttjandenivåer har minskat betydligt, och anmälningsförfarandet i direktiv 98/34/EG (3) har gjort det möjligt att lösa många frågor på den inre marknaden innan den föreslagna lagstiftningen antogs och hann leda till praktiska problem. Målen att säkerställa en fungerande inre marknad och minska handelshindren har dock ännu inte fullständigt uppnåtts för samtliga förpackningstyper. Tidigare erfarenheter och pågående ärenden visar att ensidiga åtgärder som vidtagits i olika medlemsstater fortfarande utgör ett problem. I synnerhet har överträdelseförfaranden i dryckesbranschen visat att nationella åtgärder kan leda till en snedvridning av konkurrensen och i vissa fall en uppdelning av den inre marknaden, vilket står i strid med målsättningen i direktiv 94/62/EG att säkerställa en fungerande inre marknad.

I sin rapport 2006 om genomförandet av direktiv 94/62/EG åtog sig kommissionen att vidare utvärdera behovet av klargöranden på detta område (4). Detta meddelande är ett icke-lagstiftningsmässigt steg i den riktningen och är avsett att leda till större insyn i det tillämpliga regelverket på gemenskapsnivå genom att det i några fall anger vad som är rätt och fel ur ett gemenskapsperspektiv.

Meddelandet är särskilt tänkt att fungera som ett stöd för relevanta ekonomiska aktörer och de myndigheter i medlemsstaterna som hanterar dryckesförpackningar och förpackningsavfall, genom en omfattande och uppdaterad översikt över principerna i EG-rätten och sekundärrätten. Det återspeglar kommissionens tolkning av direktivet, fördragsbestämmelserna och EG-domstolens rättspraxis.

Kommissionen kommer även fortsättningsvis att kontrollera att de nuvarande principerna genomförs och kommer att reagera på alla åtgärder som riskerar att störa den inre marknadens funktion och som inte är berättigade av miljöhänsyn.

2.   FRI RÖRLIGHET FÖR VAROR OCH KRAV FÖR DRYCKESFÖRPACKNINGAR

2.1   Frågan om kvoter för dryckesförpackningar

Under tidigare år har några medlemsstater fastställt vissa kvantitativa mål (kvoter) för antalet återanvändbara förpackningar för vissa drycker. Inget hindrar att sådana kvoter används så länge som de svarar mot allmänna politiska mål. Kvoterna kan dock kopplas till vissa specifika skyldigheter i händelse av överskott eller brist. Skyldigheterna skulle kunna ge upphov till problem för den inre marknaden, bl.a. därför att dryckesimportörer, p.g.a. extrakostnaderna för att organisera återanvändningssystem och transportavstånden, normalt sett använder betydligt mer engångsförpackningar än inhemska tillverkare.

Om sådana kvoter leder till kvantitativa begränsningar, dvs. förbud mot utsläppande på marknaden av fler produkter i en viss dryckesförpackning när kvoten har nåtts, skulle detta utgöra ett handelshinder i strid med artikel 28 i EG-fördraget (5).

Dessutom anser kommissionen att man med hänsyn till den inre marknaden måste förhålla sig särskilt försiktig till nationella bestämmelser som gör en direkt koppling mellan andelen återanvändbara förpackningar för särskilda drycker och behovet av att inrätta pant- och retursystem för engångsförpackningar. En kvasimatematisk mekanism som är beroende av den aktuella kvoten löper risk att påverkas av kortsiktiga händelser som inte återspeglar den allmänna trenden. Under sådana omständigheter kan en direkt koppling till dessa siffror i nationella bestämmelser vara för oflexibel och göra det omöjligt att skapa den trovärdighet som är nödvändig i synnerhet vid de berörda företagens planering av affärsbeslut. Det kan därför vara lämpligare att regelbundet se över utvecklingen i förpackningsbranschen och på grundval av denna bedömning besluta om eventuella åtgärder som anses vara nödvändiga för att främja återanvändningssystem eller påverka uppdelningen i förpackningstyper.

2.2   Förbud mot dryckesförpackningar

Direktiv 94/62/EG innehåller de viktigaste bestämmelserna om förpackningars sammansättning. Enligt artikel 18 i direktivet får medlemsstaterna inte hindra att förpackningar som uppfyller bestämmelserna i direktivet släpps ut på marknaden inom deras respektive territorier. Följaktligen får medlemsstaterna inte förbjuda saluföring av vissa typer av dryckesförpackningar som uppfyller kraven i gemenskapslagstiftningen (6). Härvidlag har direktivet det dubbla syftet att skydda miljön och säkerställa en fungerande inre marknad genom att t.ex. fastställa grundläggande krav för förpackningar och gränsvärden för tungmetaller i förpackningar.

Nationella bestämmelser som begränsar mängden av produkter som får importeras i en viss typ av dryckesförpackning strider också mot regeln om fri rörlighet i artikel 18 i direktivet (7).

2.3   Förhandstillstånd för dryckesförpackningar

Nationella system som innebär att varor får saluföras endast om godkännande har beviljats begränsar den importerande medlemsstatens tillträde till marknaden, och därför måste de anses vara en åtgärd med motsvarande verkan som en kvantitativ importrestriktion i enlighet med artikel 28 i EG-fördraget (8). När det gäller just dryckesförpackningar skulle alla marknadstillträdesrestriktioner avseende dryckesförpackningar som uppfyller de grundläggande kraven i direktivet strida mot direktivet och artikel 28 i EG-fördraget. Det kan stämma även i de fall tillståndskravet är baserat på en frivillig överenskommelse mellan branschen och medlemsstaten, med tanke på att medlemsstaten genom att delta i eller främja en sådan överenskommelse godkänner resultatet och riskerar att överträda sina ansvarsområden enligt gemenskapsrätten, som inte godkänner marknadstillträdeshinder för dryckesförpackningar som uppfyller kraven i direktivet. Dryckesförpackningar som saluförs i en annan medlemsstat anses uppfylla de grundläggande kraven i direktivet och handel med dem kan därför inte förbjudas på den inre marknaden.

3.   FRI RÖRLIGHET FÖR VAROR OCH HANTERINGSSYSTEM FÖR DRYCKESFÖRPACKNINGAR

3.1   Återanvändning, återvinning och materialutnyttjande av dryckesförpackningar

I fråga om dryckesförpackningar avser ”återanvändning” att en behållare som är utformad för att under sin livscykel återanvändas minst ett visst antal gånger återfylls i samma syfte som när den första gången släpptes ut på marknaden (9). Återanvända dryckesförpackningar kallas ofta ”återfyllbara”.

Direktiv 94/62/EG fastställer ingen klar rangordning mellan återanvändning av förpackningar och återvinning av förpackningsavfall (10). I skäl 8 i direktivet sägs dock följande: ”Till dess att vetenskapliga och tekniska framsteg har gjorts med avseende på återvinningsprocesser bör återanvändning och materialutnyttjande vara de processer som används i första hand med hänsyn till inverkan på miljön”.

Enligt artikel 5 i direktiv 94/62/EG får dessutom medlemsstaterna i enlighet med fördraget främja system för återanvändning av förpackningar som kan återvändas på ett miljövänligt sätt. Därigenom lyfts ett alternativ fram i artikel 5 som medlemsstaterna kan använda sig av om de vill. När medlemsstaterna fattar ett sådant beslut måste de uppfylla inte bara de krav som uppställs i bestämmelserna i direktivet, utan också fullgöra de skyldigheter som följer av bestämmelserna i fördraget, särskilt när det gäller den fria rörligheten för varor (11).

3.2   Integrerade system för insamling av dryckesförpackningar

Hanteringen av förpackningar och förpackningsavfall kräver att medlemsstaterna inför retur-, insamlings- och återvinningssystem. Syftet med systemen är dubbelt: dels retur och/eller insamling av använda förpackningar och förpackningsavfall, dels återanvändning av förpackningar eller återvinning av insamlat förpackningsavfall (12). När det gäller dryckesförpackningar påverkas valet mellan återanvändning och återvinning av om behållarna är återfyllbara eller inte.

Återfyllningssystem brukar kombineras med utbetalning av en pant för att en stor andel av behållarna ska återlämnas för återfyllning. Dessa pant- och retursystem sköts ofta på frivillig basis av de berörda fyllarna. De inrättar antingen ett eget system för de produkter som de distribuerar eller går ihop med andra producenter och använder gemensamma behållare och backar. Sådana frivilliga system för återfyllbara förpackningar regleras sällan av lagstiftning. Ett fåtal medlemsstater har dock antagit bestämmelser för att fastställa vissa gemensamma parametrar. Dessa parametrar inskränker sig oftast till allmänna regler, t.ex. om gemensamma pantavgifter. Frivilliga system leder knappast till några handelshinder på den inre marknaden, eftersom de bygger på frivilliga beslut som fattas av branschen. Men om medlemsstaterna väljer att fastställa nationella regelverk för sådana system för återfyllbara förpackningar måste de åtminstone uppfylla villkoren i artikel 7 i direktiv 94/62/EG:

| — | Kraven ska gälla för importerade produkter på icke-diskriminerande villkor. |
| --- | --- |

—

Kraven ska gälla för importerade produkter på icke-diskriminerande villkor.

| — | Snedvridningar av konkurrensen måste undvikas. |
| --- | --- |

—

Snedvridningar av konkurrensen måste undvikas.

Ur affärssynpunkt bör det noteras att återfyllningssystem oftast används av inhemska fyllare, eftersom det krävs en viss omsättning av förpackningar och kostnaderna oftast ökar ju längre avståndet är mellan fyllaren och försäljningsställena.

De integrerade insamlingssystemen dominerar alltjämt när det gäller engångsförpackningar. Några medlemsstater har dock även infört system med obligatorisk pant på engångsförpackningar för drycker. Enligt gällande gemenskapsrätt får varje medlemsstat välja mellan ett pant- och retursystem eller ett integrerat system för insamling av förpackningar. De kan också bestämma sig för en kombination av dessa två system beroende på produkttyp. Men då måste syftet med de system som väljs vara att kanalisera förpackningarna till det lämpligaste alternativet för avfallshantering, och systemen måste ingå i en strategi som omfattar alla förpackningar och allt förpackningsavfall (13).

Detta val måste dock vara förenligt med artikel 7 i direktiv 94/62/EG och berörda bestämmelser i fördraget.

| — | Systemet måste vara öppet för de ekonomiska aktörerna i de berörda sektorerna och för de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Systemet måste vara öppet för de ekonomiska aktörerna i de berörda sektorerna och för de behöriga myndigheterna.

| — | Det valda systemet ska också gälla för importerade produkter på icke-diskriminerande villkor, inklusive de närmare bestämmelserna om tillgång till systemen och eventuella avgifter i samband med detta. Beträffande det sistnämnda bör medlemsstaterna undvika arrangemang som leder till en omotiverad dubblering av deltagaravgifterna på olika nivåer för samma tjänst, vilket särskilt skulle kunna missgynna små företag. |
| --- | --- |

—

Det valda systemet ska också gälla för importerade produkter på icke-diskriminerande villkor, inklusive de närmare bestämmelserna om tillgång till systemen och eventuella avgifter i samband med detta. Beträffande det sistnämnda bör medlemsstaterna undvika arrangemang som leder till en omotiverad dubblering av deltagaravgifterna på olika nivåer för samma tjänst, vilket särskilt skulle kunna missgynna små företag.

| — | Systemet får inte leda till omotiverade handelshinder så att det strider mot artiklarna 28–30 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

—

Systemet får inte leda till omotiverade handelshinder så att det strider mot artiklarna 28–30 i EG-fördraget.

| — | Systemet får inte snedvrida konkurrensen, i enlighet med artiklarna 81, 82 och 86 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

—

Systemet får inte snedvrida konkurrensen, i enlighet med artiklarna 81, 82 och 86 i EG-fördraget.

3.3   Handelshinder i form av obligatoriska pantsystem

Att låta engångsförpackningar för drycker omfattas av ett obligatoriskt pant- och retursystem utgör ett handelshinder, eftersom sådana system innebär att det inte går att sälja en produkt i samma förpackning i flera medlemsstater. I stället kan producenterna eller distributörerna bli tvungna att ändra förpackningen eller märkningen på de importerade produkterna och ådra sig extra kostnader i samband med återtagning av förpackningarna, återbetalning av pant och eventuell kompensation av dessa belopp mellan distributörerna. Även om sådana system inte de facto förbjuder import av drycker i engångsförpackning, kräver de i dessa fall betydande ändringar och investeringar och hindrar därmed tillgången på importerade drycker på marknaden (14).

Även om nationella bestämmelser utgör handelshinder kan de vara berättigade av miljöhänsyn. Enligt EG-domstolen kan ett pant- och retursystem innebära att fler tomma förpackningar returneras och samtidigt leda till en mer selektiv sortering av förpackningsavfall. Dessutom kan det bidra till att förhindra nedskräpning, eftersom konsumenterna får ett incitament att återlämna tomma förpackningar (15). Eftersom de berörda producenterna och distributörerna genom de nationella bestämmelserna uppmuntras att använda sig av återanvändbara förpackningar, bidrar de till en allmän minskning av avfall som ska bortskaffas. Detta utgör ett av de allmänna målen för miljöpolitiken.

I praktiken innebär det att medlemsstaterna får införa obligatoriska pantsystem om den enskilda medlemsstaten bedömer att det är nödvändigt av miljöskäl.

Men en medlemsstat som inför ett obligatoriskt pant- och retursystem måste ändå uppfylla vissa krav för att säkerställa en rimlig balans mellan miljömål och den inre marknadens behov. Med tanke på den extra bördan för importerade produkter måste sådana system ta hänsyn till den specifika situationen och använda medel som inte går utöver vad som är nödvändigt för ändamålet.

På grundval av direktiv 94/62/EG och proportionalitetsprincipen i enlighet med artiklarna 28–30 i EG-fördraget har EG-domstolen identifierat flera skyddsåtgärder som måste iakttas i samband med systemens utformning.

3.3.1   Övergångsperiod

Vid omställning från ett avfallshanteringssystem till ett annat måste de viktigaste parterna förbereda sig väl, eftersom detta skede är kritiskt för marknadsaktörerna i och med att rättslig och faktisk osäkerhet kan leda till instabilitet på marknaden. Övergången till det nya systemet måste genomföras utan avbrott och utan att de berörda företagen riskerar att fråntas möjligheten att faktiskt delta i det nya systemet så fort det är operativt. Det betyder att systemets olika delar måste utvecklas och tas i drift, att produktionslinjer och distributionskedjor måste anpassas och att konsumenterna måste informeras. Detta är tidskrävande och ansträngande. Därför måste producenter och distributörer få en tillräckligt lång övergångsperiod för att kunna anpassa sig till det nya systemets krav innan pant- och retursystemet träder i kraft. Vid en fullständig omställning som innebär att ett helt nytt system måste utvecklas har en tid på sex månader mellan lagens offentliggörande och ikraftträdande bedömts vara tillräcklig (16). Under sådana omständigheter förefaller dock en tid på minst ett år vara nödvändig.

Men när ett pant- och retursystem väl har inrättats kan framtida ändringar ges kortare tidsfrister än den som gavs för det första inrättandet. Rent allmänt måste de specifika tidsbehoven utvärderas av de nationella myndigheterna för varje enskilt fall när övergångsperioden ska fastställas.

3.3.2   Systemutformningen: skälig, öppen och tydlig

En annan viktig komponent är de operativa villkor som ett obligatoriskt pantsystem för engångsförpackningar måste uppfylla. Några av dessa parametrar kommer från artikel 7 i direktiv 94/62/EG, andra har utvecklats av EG-domstolen i dess rättspraxis avseende artikel 28 i EG-fördraget.

| a) | Det bör tillhandahållas ett rikstäckande system som omfattar hela det område som berörs av det obligatoriska pantsystemet. Detta innebär dock inte att det bara ska finnas en enda operatör. Man kan tänka sig flera leverantörer så länge som systemen är kompatibla och inte är exklusiva. Syftet med ett rikstäckande system är att se till att det finns ett tillräckligt antal returställen så att konsumenterna kan få tillbaka panten oberoende av det ursprungliga köpstället. Därigenom accepteras systemet lättare av konsumenterna, återlämningen av tomförpackningar underlättas och mängden insamlat material ökar otvivelaktigt. Tidigare erfarenheter har visat att avsaknad av rikstäckande system leder till individuella lösningar, dvs. en mångfald av olika sinsemellan oförenliga retursystem. Individuella lösningar gör det ofta möjligt för detaljhandlarna att kräva att leverantörerna anpassar förpackningarna till deras krav, vilket leder till ökade kostnader för leverantörerna. Detta ökar sannolikt de negativa konsekvenserna på den inre marknaden. Därför är det mycket viktigt att systemet är rikstäckande (17). |
| --- | --- |

a)

Det bör tillhandahållas ett rikstäckande system som omfattar hela det område som berörs av det obligatoriska pantsystemet. Detta innebär dock inte att det bara ska finnas en enda operatör. Man kan tänka sig flera leverantörer så länge som systemen är kompatibla och inte är exklusiva. Syftet med ett rikstäckande system är att se till att det finns ett tillräckligt antal returställen så att konsumenterna kan få tillbaka panten oberoende av det ursprungliga köpstället. Därigenom accepteras systemet lättare av konsumenterna, återlämningen av tomförpackningar underlättas och mängden insamlat material ökar otvivelaktigt. Tidigare erfarenheter har visat att avsaknad av rikstäckande system leder till individuella lösningar, dvs. en mångfald av olika sinsemellan oförenliga retursystem. Individuella lösningar gör det ofta möjligt för detaljhandlarna att kräva att leverantörerna anpassar förpackningarna till deras krav, vilket leder till ökade kostnader för leverantörerna. Detta ökar sannolikt de negativa konsekvenserna på den inre marknaden. Därför är det mycket viktigt att systemet är rikstäckande (17).

| b) | Varje obligatoriskt pant- och retursystem måste vara öppet för de ekonomiska aktörerna i den berörda sektorn. Det ska också gälla för importerade produkter på icke-diskriminerande villkor. Detta omfattar de detaljerade operativa arrangemangen för ett system och de avgifter som tas ut av den organisation som sköter systemet. Syftet med dessa garantier är att undvika att omotiverade handelshinder skapas och konkurrensen snedvrids. |
| --- | --- |

b)

Varje obligatoriskt pant- och retursystem måste vara öppet för de ekonomiska aktörerna i den berörda sektorn. Det ska också gälla för importerade produkter på icke-diskriminerande villkor. Detta omfattar de detaljerade operativa arrangemangen för ett system och de avgifter som tas ut av den organisation som sköter systemet. Syftet med dessa garantier är att undvika att omotiverade handelshinder skapas och konkurrensen snedvrids.

| c) | Medlemsstaterna ska se till att det inte förekommer någon diskriminering mellan de produkter som är undantagna och de produkter som är underställda pantkraven, och att all differentiering sker enligt objektiva kriterier. Därför anser kommissionen att differentieringen i princip bör baseras på det material som används för förpackningarna och inte på dryckernas innehåll, eftersom innehållet i sig inte säger något om förpackningens miljöegenskaper. |
| --- | --- |

c)

Medlemsstaterna ska se till att det inte förekommer någon diskriminering mellan de produkter som är undantagna och de produkter som är underställda pantkraven, och att all differentiering sker enligt objektiva kriterier. Därför anser kommissionen att differentieringen i princip bör baseras på det material som används för förpackningarna och inte på dryckernas innehåll, eftersom innehållet i sig inte säger något om förpackningens miljöegenskaper.

Medlemsstaterna kan antingen själva inrätta ett sådant system eller låta branschen göra det (t.ex. producenter och distributörer). Men det sistnämnda alternativet befriar inte medlemsstaterna från skyldigheten att säkerställa systemet fungerar. I detta avseende är det medlemsstaterna som ansvarar för resultatet. Det kräver en aktiv insats från de nationella myndigheternas sida. För att genomföra denna garantifunktion får medlemsstaterna anta bestämmelser om särskilda delar av systemet eller göra anspråk på vissa kontroll- eller övervakningsuppgifter gentemot den systemansvariga enheten.

3.3.3   Bästa praxis

För att lösa några av de frågor som nämnts ovan kan medlemsstaterna kanske använda sig av följande praktiska lösningar:

| a) | Märkning: För att konsumenten lättare ska kunna identifiera drycker eller dryckesförpackningar som omfattas av ett pant- och retursystem kan det vara bra att märka de berörda produkterna, t.ex. med en gemensam logotyp (18). Men denna fördel för konsumenten kan ge upphov till extrakostnader för tillverkaren eller distributören, eftersom märkningen måste anpassas till de olika nationella kraven. Alla sådana skyldigheter att ändra förpackningen kan utgöra ett handelshinder i enlighet med artikel 28 i EG-fördraget (19). För att det ska råda balans mellan de konkurrerande intressena, dvs. konsumentinformation och marknadstillträde, bör alla sådana märkningskrav inskränkas till ett nödvändigt minimum. Beträffande ett obligatoriskt pantmärke är det bra att ge producenterna tillgång till utformningen och specifikationerna för märkning, så att användningen av märket underlättas. Dessutom kan klisteretiketter lämnas till importörer av små mängder. På så sätt ges småskaliga distributörer möjlighet att komplettera ursprungsmärkningen med en klisteretikett och behöver inte ändra hela märkningen. Slutligen rekommenderas det att man inte kräver att dryckesförpackningar ska märkas med en enda logotyp, utan att man också tillåter logotyper som används i andra medlemsstater. På så sätt skulle producenterna kunna använda samma märkning i flera medlemsstater. Naturligtvis kan man för att undvika bedrägerier i vissa fall begränsa den parallella märkningen av förpackningar med flera pantmärken. Detsamma gäller för produktmärkning med EAN-koder. Man bör undvika landsspecifika EAN-koder, eftersom det i sådana fall skulle kunna krävas särskilda förpackningar för varje land, vilket kan lägga hinder i vägen för den gränsöverskridande handeln. |
| --- | --- |

a)

Märkning: För att konsumenten lättare ska kunna identifiera drycker eller dryckesförpackningar som omfattas av ett pant- och retursystem kan det vara bra att märka de berörda produkterna, t.ex. med en gemensam logotyp (18). Men denna fördel för konsumenten kan ge upphov till extrakostnader för tillverkaren eller distributören, eftersom märkningen måste anpassas till de olika nationella kraven. Alla sådana skyldigheter att ändra förpackningen kan utgöra ett handelshinder i enlighet med artikel 28 i EG-fördraget (19). För att det ska råda balans mellan de konkurrerande intressena, dvs. konsumentinformation och marknadstillträde, bör alla sådana märkningskrav inskränkas till ett nödvändigt minimum. Beträffande ett obligatoriskt pantmärke är det bra att ge producenterna tillgång till utformningen och specifikationerna för märkning, så att användningen av märket underlättas. Dessutom kan klisteretiketter lämnas till importörer av små mängder. På så sätt ges småskaliga distributörer möjlighet att komplettera ursprungsmärkningen med en klisteretikett och behöver inte ändra hela märkningen. Slutligen rekommenderas det att man inte kräver att dryckesförpackningar ska märkas med en enda logotyp, utan att man också tillåter logotyper som används i andra medlemsstater. På så sätt skulle producenterna kunna använda samma märkning i flera medlemsstater. Naturligtvis kan man för att undvika bedrägerier i vissa fall begränsa den parallella märkningen av förpackningar med flera pantmärken. Detsamma gäller för produktmärkning med EAN-koder. Man bör undvika landsspecifika EAN-koder, eftersom det i sådana fall skulle kunna krävas särskilda förpackningar för varje land, vilket kan lägga hinder i vägen för den gränsöverskridande handeln.

| b) | Clearingsystem: Med ett clearingsystem skulle man lättare kunna garantera en utjämning mellan aktörerna av de olika insamlade och returnerade pantbeloppen. Det är tillrådligt att göra systemet lättillgängligt, oberoende av i vilken medlemsstat producenten eller distributören har sitt säte. |
| --- | --- |

b)

Clearingsystem: Med ett clearingsystem skulle man lättare kunna garantera en utjämning mellan aktörerna av de olika insamlade och returnerade pantbeloppen. Det är tillrådligt att göra systemet lättillgängligt, oberoende av i vilken medlemsstat producenten eller distributören har sitt säte.

| c) | Undantag för småföretag: Medlemsstaterna kan minska några av de operativa skyldigheterna avseende pantsystem för deltagande småföretag, bl.a. på grund av deras begränsade möjligheter. Ett exempel: Små kiosker har inte alltid tillräckligt utrymme för att uppfylla sin skyldighet att ta tillbaka förpackningar. Därför kan det vara rimligt att göra vissa undantag för dem. Det är dock tillrådligt att undersöka om ett sådant undantag skulle påverka den övergripande kvaliteten och funktionen hos pant- och retursystemet som sådant, eller om det skulle leda till en diskriminerande tillämpning av villkoren. |
| --- | --- |

c)

Undantag för småföretag: Medlemsstaterna kan minska några av de operativa skyldigheterna avseende pantsystem för deltagande småföretag, bl.a. på grund av deras begränsade möjligheter. Ett exempel: Små kiosker har inte alltid tillräckligt utrymme för att uppfylla sin skyldighet att ta tillbaka förpackningar. Därför kan det vara rimligt att göra vissa undantag för dem. Det är dock tillrådligt att undersöka om ett sådant undantag skulle påverka den övergripande kvaliteten och funktionen hos pant- och retursystemet som sådant, eller om det skulle leda till en diskriminerande tillämpning av villkoren.

| d) | Enkel import/export: Med obligatoriska pant- och retursystem blir det svårare för importerade produkter att ta sig in på marknaden, eftersom förpackningarna hela tiden måste anpassas till systemen. Samtidigt kan systemen hindra exporten, eftersom det kan bli svårt att saluföra produkterna i andra medlemsstater i och med att de har utformats särskilt för pant- och retursystemet i den medlemsstat där de först släpptes ut på marknaden. Några av handelsproblemen är förmodligen oundvikliga konsekvenser av dessa system, eftersom de rör situationen i en viss medlemsstat och inte situationen i hela EU. Medlemsstaterna bör dock undvika bestämmelser som leder till att det blir nästan omöjligt att exportera, återimportera och parallellimportera drycker p.g.a. särskilda krav för hantering av förpackningar. |
| --- | --- |

d)

Enkel import/export: Med obligatoriska pant- och retursystem blir det svårare för importerade produkter att ta sig in på marknaden, eftersom förpackningarna hela tiden måste anpassas till systemen. Samtidigt kan systemen hindra exporten, eftersom det kan bli svårt att saluföra produkterna i andra medlemsstater i och med att de har utformats särskilt för pant- och retursystemet i den medlemsstat där de först släpptes ut på marknaden. Några av handelsproblemen är förmodligen oundvikliga konsekvenser av dessa system, eftersom de rör situationen i en viss medlemsstat och inte situationen i hela EU. Medlemsstaterna bör dock undvika bestämmelser som leder till att det blir nästan omöjligt att exportera, återimportera och parallellimportera drycker p.g.a. särskilda krav för hantering av förpackningar.

3.4   Ingen snedvridning av konkurrensen

Enligt artikel 7 i direktiv 94/62/EG ska medlemsstaterna undvika snedvridning av konkurrensen när de inrättar retur-, insamlings- eller återvinningssystem. När privata aktörer får i uppdrag att upprätta sådana system bör nationella myndigheter se till att systemen inte kan användas för att hindra nya konkurrenter att ta sig in på marknaden. Regelverket bör innehålla bestämmelser som skyddar mot sådan användning. Betonas bör att det vid eventuellt missbruk av en dominerande ställning eller vid konkurrensbegränsande beteende i enlighet med artiklarna 81 och 82 är den privata aktören som framför allt har ansvaret. Medlemsstaterna ska likväl granska pant- och retursystemets utformning och funktionssätt för att utröna om det finns någon risk för missbruk.

4.   ALTERNATIVA METODER

4.1   Skattebaserade system

I artikel 15 i direktiv 94/62/EG anges att medlemsstaterna i avsaknad av harmoniserade bestämmelser får besluta om ekonomiska styrmedel för att främja miljöpolitiska mål. Sådana styrmedel bör respektera principen om att förorenaren betalar och de förpliktelser som följer av fördraget.

Medlemsstaterna kan överväga skattebaserade system som ekonomiskt styrmedel och som en alternativ metod för en inriktning på miljöhållbara förpackningar. Kostnaden för att anpassa sig till nationella miljöstyrda skattesystem är ofta lägre än tilläggskostnaderna kopplade till obligatoriska pantsystem enligt beskrivningen ovan. Beskattningen av förpackningar är dock inte neutral när det gäller effekterna på den inre marknaden. Sådana skatter kan, om de är kopplade till de specifika materialen, leda till materialbyte, eftersom de olika material som används i dryckesförpackningar oftast är utbytbara. Sådana skatter tas ofta ut och läggs på detaljhandelspriset och kan alltså påverka konsumentens val.

Därför måste medlemsstaterna se till att de nationella skatterna är förenliga med artikel 90 i EG-fördraget. Syftet med den bestämmelsen är att säkerställa att de interna skatterna är fullständigt neutrala när det gäller konkurrensen mellan inhemska produkter och produkter som importeras från en annan medlemsstat (20). Därigenom hindras medlemsstaterna från att tillämpa nationella skatter som gynnar inhemska ekonomiska aktörer på bekostnad av konkurrenter i andra medlemsstater som tillverkar liknande eller konkurrerande produkter. Denna princip om icke-diskriminering måste respekteras både rättsligt och i praktiken. Kommissionen kommer att undersöka från fall till fall om de nationella skattesystemen eventuellt är oförenliga med artikel 90 i EG-fördraget.

I strid med denna bestämmelse är dock en differentiering mellan liknande produkter tillåten om den tjänar ekonomiska, sociala och miljömässiga mål som även de är förenliga med EG-fördragets och sekundärrättens krav och om de närmare bestämmelserna är av den arten att all diskriminering undviks (21). Därav följer att medlemsstaterna får upprätta differentierade avgiftssystem för liknande produkter, enligt objektiva kriterier, såsom de råvaror och produktionsmetoder som har använts (22).

I föreliggande fall kan differentieringskriterierna anses vara objektiva om de återspeglar den inverkan materialet har på miljön. Dessa miljökriterier måste tillämpas konsekvent. När skatt tas ut p.g.a. förpackningens engångskaraktär måste särskild försiktighet iakttas vid differentiering efter innehållet, en faktor som i sig är oberoende av förpackningens miljöinverkan.

Övervägandena ovan gäller hela beskattningssystemet, även skattelättnader. All förmånsbehandling måste utan åtskillnad också gälla de produkter från andra medlemsstater som uppfyller samma villkor.

4.2   Frivilliga system

Frivilliga retursystem eller tillverkarnas egna retursystem används ofta för återanvändbara förpackningar, eftersom det i dessa fall till stor del ligger i producenternas intresse att samla in en stor andel av de använda förpackningarna så att återfyllningen fungerar. Med avseende på den inre marknaden utgör sådana system inte handelshinder. Medlemsstaterna kan ändå fastställa vissa parametrar för att säkerställa driftskompatibilitet, tillträde och konsumentskydd.

5.   ANMÄLNINGSKRAV FÖR MEDLEMSSTATERNA

I direktiv 98/34/EG (23) fastställs ett anmälningsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter för att det inte ska fastställas nationella standarder och tekniska föreskrifter som skapar nya handelshinder på den inre marknaden. Enligt direktivet ska medlemsstaterna anmäla utkast till tekniska föreskrifter till kommissionen. Förfarandet ger kommissionen och medlemsstaterna möjlighet att analysera (de andra) medlemsstaternas utkast till tekniska föreskrifter innan de antas, vilket gör det möjligt för dem att vid källan undanröja hinder för den fria rörligheten för varor.

Anmälningskravet gäller utkast till tekniska föreskrifter. En teknisk föreskrift omfattar enligt artikel 1.11 i direktivet tekniska specifikationer och andra krav eller föreskrifter för tjänster, inklusive tillämpliga administrativa bestämmelser, som är rättsligt eller faktiskt tvingande.

Enligt artikel 1.3 i direktivet är en teknisk specifikation en i ett dokument intagen specifikation som fastställer de egenskaper som krävs av en produkt, exempelvis kvalitetsnivåer, prestanda, säkerhet eller dimensioner, även sådana krav på produkten som avser varubeteckning, terminologi, symboler, provning och provningsmetoder, förpackning, märkning eller etikettering och förfaranden för bedömning av överensstämmelse. Termen teknisk specifikation täcker också produktionsmetoder och processer i fråga om de jordbruksprodukter och produkter som är avsedda att konsumeras av människor.

Enligt artikel 1.4 i direktivet menas med annat krav ett krav som inte är en teknisk specifikation och som ställs på en produkt framför allt av skyddshänsyn och i synnerhet för att skydda konsumenterna eller miljön och som påverkar dess livscykel efter det att den har släppts ut på marknaden, t.ex. villkor för användning, återvinning, återanvändning eller omhändertagande, om dessa föreskrifter på ett väsentligt sätt kan påverka produktens sammansättning, natur eller saluföringen av den.

Nationella föreskrifter för hantering av förpackningsavfall eller för att införa retur- eller återanvändningssystem för förpackningar, t.o.m. separat insamling av vissa produkter, kan förväntas innehålla bestämmelser som faller inom ramen för ”annat krav”, och de måste därför anmälas till kommissionen i enlighet med anmälningsförfarandet i direktiv 98/34/EG.

Därigenom gäller anmälningsskyldigheten tekniska föreskrifter som är rättsligt eller faktiskt tvingande, inklusive frivilliga avtal som har ingåtts med en myndighet.

Dessutom föreskrivs det i artikel 16 i direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall att medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om förslagen till de åtgärder som de tänker vidta inom ramen för direktiv 94/62/EG, så att det kan fastställas om de överensstämmer med direktivet eller inte.

Genom artikel 16 utökas därför anmälningsskyldigheten, eftersom medlemsstaterna också ska anmäla sådana åtgärder till kommissionen som inte är tekniska föreskrifter i den mening som avses i direktiv 98/34/EG men som omfattas av direktiv 94/62/EG. Åtgärder som innehåller tekniska föreskrifter måste anmälas i enlighet med både direktiv 94/62/EG och direktiv 98/34/EG.

För att anmälningsförfarandena ska vara lätthanterliga har en enda instans inrättats för dessa åtgärdsutkast. De ska anmälas genom förfarandet i direktiv 98/34/EG och kommer att analyseras i enlighet med detta förfarande.

Medlemsstaterna anmäler regelbundet sina lagförslag, särskilt när det gäller pant-, retur- och insamlingssystem, i enlighet med direktiv 98/34/EG. Detta har gett kommissionen insikt i nationella regleringsförslag och lett till att det skapats verkliga diskussionsforum (bl.a. med deltagande av branschen). Det har också avvärjt framtida problem och därigenom kostsamma och kontroversiella överträdelseförfaranden som kan inledas först efter att åtgärden har trätt i kraft.

6.   SLUTSATS

I detta meddelande redogörs för olika rättsliga aspekter genom vilka regleringsåtgärder avseende dryckesförpackningar kan få återverkningar på en verklig inre marknad. Medlemsstaterna uppmanas att som ett led i sin strävan efter en bättre lagstiftning anmäla och i förebyggande syfte ingående granska nationella åtgärder avseende dessa aspekter för att i möjligaste mån underlätta den fria rörligheten för varor och säkerställa att de nationella systemen i möjligaste mån är driftskompatibla.

Kommissionen kommer att fortsätta övervaka utvecklingen i fråga om dryckesförpackningar och vid behov kontrollera i vilken utsträckning det bör vidtas ytterligare lagstiftningsåtgärder eller andra åtgärder, inklusive en översyn av detta meddelande.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om förpackningar och förpackningsavfall (EGT L 365, 31.12.1994), senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/20/EG av den 9 mars 2005 (EUT L 70, 16.3.2005).

(2)  Kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet av den 6 december 2006 om genomförandet av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall och dess konsekvenser för miljön och för den inre marknadens funktion, KOM(2006) 767 slutlig, s. 8.

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och regler om informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998), senast ändrat genom rådets direktiv 2006/96/EG av den 20 november 2006 (EUT L 363, 20.12.2006).

(4)  Kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet av den 6 december 2006 om genomförandet av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall och dess konsekvenser för miljön och för den inre marknadens funktion, KOM(2006) 767 slutlig.

(5)  Mål C-309/02, Radlberger Spitz, REG 2004, s. I-11763, punkt 62. Se även mål 302/86, kommissionen mot Danmark, REG 1988, s. 4607.

(6)  Se förslag till avgörande av generaladvokat Ruiz-Jarabo Colomer i mål C-246/99, kommissionen mot Danmark, punkt 40, och hans förslag till avgörande i mål C-233/99, punkt 24 (bägge målen avskrevs utan dom). Detta påverkar inte medlemsstatens rätt att begära undantag enligt artikel 95.5 i EG-fördraget p.g.a. ett problem som är specifikt för den medlemsstaten och som har uppkommit efter beslutet om harmoniseringsåtgärden.

(7)  Mål C-309/02, Radlberger Spitz, REG 2004, s. I-11763, punkt 62.

(8)  Se t.ex. mål C-432/03, kommissionen mot Portugal, REG 2005, s. I-9665, punkt 41.

(9)  Se artikel 3.5 i direktiv 94/62/EG (definitioner).

(10)  Mål C-309/02, Radlberger Spitz, REG 2004, s. I-11763, punkt 33. Mål C-463/01, kommissionen mot Tyskland, REG 2004, s. I-11705, punkt 40. I det nyligen reviderade ramdirektivet om avfall (2008/98/EG), till vilket förpackningsdirektivet utgör lex specialis, förtecknas en prioritetsordning för avfallsförebyggande, lagstiftning om avfallshantering och avfallspolitik (förebygga, förbereda återanvändning, återvinna, annan återvinning som energiutvinning och omhändertagande), när och i den mån denna ordning leder till det bästa övergripande miljöresultatet. Detta kan kräva särskilda avfallsflöden med avvikelse från den ordningen, om det är motiverat av ett kretsloppstänkande om de övergripande konsekvenserna för generering och hantering av avfall, med beaktande av bl.a. teknisk genomförbarhet, lönsamhet och miljöskydd.

(11)  Mål C-309/02, Radlberger Spitz , REG 2004, s. I-11763, punkt 36.

(12)  Artikel 7.1 i direktiv 94/62/EG.

(13)  Mål C-309/02, Radlberger Spitz , REG 2004, s. I-11763, punkt 42.

(14)  Mål C-463/01, kommissionen mot Tyskland, REG 2004, s. I-11705, punkterna 61 och 62.

(15)  Mål C-309/02, Radlberger Spitz, REG 2004, s. I-11763, punkt 77.

(16)  Mål C-463/01, kommissionen mot Tyskland, REG 2004, s. I-11705, punkt 81.

(17)  Mål C-309/02, Radlberger Spitz , REG 2004, s. I-11763, punkt 46.

(18)  De märknings- och identifieringssystem som föreskrivs i artikel 8 i direktiv 94/62/EG begränsas för närvarande till beslut 97/129/EG av den 28 januari 1997 om fastställandet av ett identifieringssystem för förpackningsmaterial i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall, som gäller förpackningsmaterial. Det finns däremot ingen harmoniserad gemenskapslagstiftning om märkning av förpackningar som omfattas av ett pant- och retursystem.

(19)  Mål C-315/92, Clinique Laboratoires, REG 1994, s. I-317, punkt 19.

(20)  Se mål C-167/05, kommissionen mot Sverige, REG 2008, s. I-2127, punkt 40.

(21)  Se mål C-221/06, Stadtgemeinde Frohnleiten, REG 2007, s. I-9643, punkt 56. Mål C-213/96, Outokumpu Oy, REG 1998, s. I-1777, punkt 30.

(22)  Mål C-90/94, Haahr Petroleum, REG 1997, s. I-4085, punkt 29.

(23)  Se fotnot 3.

---

| 9.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 107/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 107/10

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JV'S)

(Text av betydelse för EES)

2009/C 107/02

Kommissionen beslutade den 20 april 2009 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32009M5347. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32009M5347. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 9.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 107/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 107/11

---

Eurons växelkurs (1)

8 maj 2009

2009/C 107/03

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3425 |
| JPY | japansk yen | 133,36 |
| DKK | dansk krona | 7,4486 |
| GBP | pund sterling | 0,89070 |
| SEK | svensk krona | 10,5120 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5142 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,6415 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,650 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 277,75 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7091 |
| PLN | polsk zloty | 4,3510 |
| RON | rumänsk leu | 4,1335 |
| TRY | turkisk lira | 2,0833 |
| AUD | australisk dollar | 1,7702 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5582 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,4044 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,2531 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,9676 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 668,53 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 11,2542 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,1583 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3582 |
| IDR | indonesisk rupiah | 13 915,01 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7216 |
| PHP | filippinsk peso | 63,185 |
| RUB | rysk rubel | 43,5980 |
| THB | thailändsk baht | 46,800 |
| BRL | brasiliansk real | 2,8066 |
| MXN | mexikansk peso | 17,5465 |
| INR | indisk rupie | 66,1620 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3425

JPY

japansk yen

133,36

DKK

dansk krona

7,4486

GBP

pund sterling

0,89070

SEK

svensk krona

10,5120

CHF

schweizisk franc

1,5142

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,6415

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,650

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

277,75

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7091

PLN

polsk zloty

4,3510

RON

rumänsk leu

4,1335

TRY

turkisk lira

2,0833

AUD

australisk dollar

1,7702

CAD

kanadensisk dollar

1,5582

HKD

Hongkongdollar

10,4044

NZD

nyzeeländsk dollar

2,2531

SGD

singaporiansk dollar

1,9676

KRW

sydkoreansk won

1 668,53

ZAR

sydafrikansk rand

11,2542

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,1583

HRK

kroatisk kuna

7,3582

IDR

indonesisk rupiah

13 915,01

MYR

malaysisk ringgit

4,7216

PHP

filippinsk peso

63,185

RUB

rysk rubel

43,5980

THB

thailändsk baht

46,800

BRL

brasiliansk real

2,8066

MXN

mexikansk peso

17,5465

INR

indisk rupie

66,1620

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 9.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 107/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 107/12

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

2009/C 107/04

Statlingt stöd nr: XA 2/09

Medlemsstat: Danmark

Region: Danmark

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Tilskud til certificerede partier af sædekorn og markfrø

Rättslig grund: Bekendtgørelsen nr. 1360 af 19 december 2008 om tilskud til certificerede partier af sædekorn og markfrø udstedt med hjemmel i Finansloven for finansåret 2009

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: 10 000 000 danska kronor

Högsta stödnivå: 50 %

Datum för genomförande: Bekendtgørelse om tilskud til certificerede partier af sædekorn og markfrø træder [Kungörelse om bidrag för certifierade partier av stråsäd och annat utsäde] träder i kraft den 1 januari 2009. Stöd får beviljas enligt denna stödordning från och med detta datum.

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Stödordningen finansieras genom ett anslag enligt finanslagen för budgetåret 2009. Stöd enligt denna stödordning får följaktligen endast betalas ut under perioden den 1 januari 2009 till och med den 31 december 2009.

Stödets syfte: Syftet med stödordningen är att bevilja bidrag till jordbruksföretag (jordbruk) inom primär produktion av jordbruksprodukter för att täcka en del av kostnaderna för obligatoriska kontrollåtgärder i samband med certifiering av stråsäd och annat utsäde. Stödet beviljas i enlighet med artikel 14.2 e i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006.

Berörd(a) sektor(er): Jordbrukssektorn när det gäller stråsäd och annat utsäde.

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Plantedirektoratet |
| --- |
| Skovbrynet 20 |
| 2800 Kgs. Lyngby |
| DANMARK |

Plantedirektoratet

Skovbrynet 20

2800 Kgs. Lyngby

DANMARK

Webbadress: https://www.lovtidende.dk/Forms/L0700.aspx?s31=10&s19=1360&s32=2008

Övriga upplysningar: —

Statlingt stöd nr: XA 19/09

Medlemsstat: Nederländerna

Region: Provincie Fryslân (Friesland)

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Subsidie agrarische bedrijfsverplaatsing en daaraan gerelateerde investeringskosten.

Rättslig grund:

| — | Kadersubsidieverordening pMJP Fryslân 2009 |
| --- | --- |

—

Kadersubsidieverordening pMJP Fryslân 2009

| — | Subsidieverordening pMJP Fryslân 2009, Hoofdstuk 1.1.3. Subsidie agrarische bedrijfsverplaatsing en daaraan gerelateerde investeringskosten |
| --- | --- |

—

Subsidieverordening pMJP Fryslân 2009, Hoofdstuk 1.1.3. Subsidie agrarische bedrijfsverplaatsing en daaraan gerelateerde investeringskosten

| — | Wet inkomstenbelasting 2001, art. 3.54 |
| --- | --- |

—

Wet inkomstenbelasting 2001, art. 3.54

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Planerade årliga utgifter: 600 000 euro.

Planerade utgifter 2009–2013: 3 miljoner euro.

Högsta stödnivå: I enlighet med artiklarna 4 och 6 i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 kommer stöd att beviljas till små och medelstora jordbruksföretag enligt följande:

Sådana investeringar syftar till att uppnå bland annat följande mål:

| — | Minskade produktionskostnader. |
| --- | --- |

—

Minskade produktionskostnader.

| — | Förbättring och omfördelning av produktionen. |
| --- | --- |

—

Förbättring och omfördelning av produktionen.

| — | Höjd kvalitet. |
| --- | --- |

—

Höjd kvalitet.

| — | Bevarande och förbättring av den naturliga miljön, hygienförhållandena eller nivån på djurskyddet. |
| --- | --- |

—

Bevarande och förbättring av den naturliga miljön, hygienförhållandena eller nivån på djurskyddet.

De stödberättigande kostnaderna omfattar följande:

| — | Byggande, förvärv eller förbättring av fast egendom. |
| --- | --- |

—

Byggande, förvärv eller förbättring av fast egendom.

| — | Inköp eller hyrköp av maskiner och utrustning, inklusive datorprogram, upp till tillgångens marknadsvärde. |
| --- | --- |

—

Inköp eller hyrköp av maskiner och utrustning, inklusive datorprogram, upp till tillgångens marknadsvärde.

| — | Allmänna kostnader som har samband med de utgifter som nämns ovan, exempelvis för arvoden till arkitekter, ingenjörer och konsulter samt för genomförbarhetsstudier och förvärv av patent och licenser. |
| --- | --- |

—

Allmänna kostnader som har samband med de utgifter som nämns ovan, exempelvis för arvoden till arkitekter, ingenjörer och konsulter samt för genomförbarhetsstudier och förvärv av patent och licenser.

Alla små och medelstora jordbruksföretag i det berörda området som uppfyller villkoren i stödordningen är stödberättigade och kan ansöka om stöd.

Inget stöd kommer att beviljas till jordbruksföretag som är företag i svårigheter.

Inget stöd kommer att beviljas i strid med förbud eller restriktioner som fastställs i någon av rådets förordning om en samlad marknadsordning, även om dessa förbud eller restriktioner endast avser stöd från gemenskapen.

Inget stöd kommer att beviljas för

| — | köp av produktionsrättigheter, djur och växter, |
| --- | --- |

—

köp av produktionsrättigheter, djur och växter,

| — | plantering av ettåriga växter, |
| --- | --- |

—

plantering av ettåriga växter,

| — | dräneringsarbeten eller bevattningsutrustning och bevattningsarbeten, såvida inte en sådan investering leder till att vattenanvändningen minskar med minst 25 %, |
| --- | --- |

—

dräneringsarbeten eller bevattningsutrustning och bevattningsarbeten, såvida inte en sådan investering leder till att vattenanvändningen minskar med minst 25 %,

| — | rena ersättningsinvesteringar. |
| --- | --- |

—

rena ersättningsinvesteringar.

Inget stöd kommer att beviljas för köp av mark.

Det sammanlagda beloppet av det stöd som avses i punkterna 1–4 ovan överstiger inte 400 000 euro.

Datum för genomförande: Genomförandet kommer att inledas efter offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning, i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EG) nr 1857/2006, men inte före provinsrådets godkännande eller före offentliggörande av ett beslut om ikraftträdandet av beslutet av den 3 september 2007 om ändring av 2001 års genomförandebeslut avseende inkomstskatter (Uitvoeringsbesluit inkomstenbelasting 2001), Stb. 2007, 328.

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Fram till och med den 31 december 2013

Stödets syfte: Flyttning av jordbruksföretag i det allmänna intresset, dvs. förbättring av rumsliga strukturer eller jordbruksstrukturer, förbättring av naturen, landskapet, vattnet eller miljön samt därtill hörande investeringar.

Jordbruksföretag säljer sina verksamhetslokaler och all därtill hörande jordbruksmark på den ”gamla” verksamhetsplatsen till BBL (Bureau Beheer Landbouwgronden) (myndigheten för förvaltning av jordbruksmark) eller till en regional myndighet till det pris de skulle få på den fria marknaden (representativt marknadsvärde) och köper nya verksamhetslokaler och ny jordbruksmark för att fortsätta sin jordbruksverksamhet på en annan plats. Följande kostnader är stödberättigande:

100 % av de faktiska kostnaderna för att täcka kostnader som uppstår då en flyttning av en byggnad består av att montera ner, flytta och åter bygga upp befintliga anläggningar, samt kostnader för rådgivning, planering och undersökningar som uppstår vid en flyttning och skatteinbetalningar i samband med en flyttning. Kostnader för rådgivning, planering och undersökningar omfattar följande: notariekostnader, lagfartskostnader och konsultkostnader i samband med flyttningen, t.ex. för tjänster som utförs av fastighetsmäklare, revisorer, arkitekter etc. En flyttning av verksamhetslokalerna har emellertid också skattemässiga konsekvenser för de berörda jordbrukarna. Jordbrukare som av skatteskäl lägger ned sitt företag i samband med flyttningen av sina anläggningar måste nämligen betala skatt på obeskattade reserver och liknande tillgångar i sitt (gamla) jordbruksföretag. För jordbrukare utgör detta en utgift som är direkt och ofrånkomligen kopplad till flyttningen av anläggningarna. Dessa jordbrukare har därför ofta inte råd att flytta sin verksamhet och jordbruksföretagen blir därför kvar på sin gamla plats (t.ex. nära känsliga naturområden). Inom ramen för denna stödåtgärd beviljas stöd med upp till 100 % av de kostnader som uppstår, i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1857/2006.

40 % av det ökade värde som den berörda anläggningen betingar efter flyttningen, om flyttningen leder till att jordbrukaren får ta i bruk modernare anläggningar, under förutsättning att jordbrukaren bidrar med minst 60 % av utgifterna i samband med detta, i enlighet med artikel 6.3 i förordning (EG) nr 1857/2006.

40 % av utgifterna för att öka produktionskapaciteten, om en flyttning leder till en sådan ökning, under förutsättning att jordbrukaren bidrar med minst 60 % av utgifterna i samband med detta, i enlighet med artikel 6.4 i förordning (EG) nr 1857/2006.

40 % av investeringarna i samband med flyttningen, under förutsättning att en ansökan lämnas in inom två år efter genomförandet av de relevanta instrumenten, i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1857/2006.

Stödbeloppet överstiger aldrig 400 000 euro per jordbruksföretag.

Berörd(a) sektor(er): Alla små och medelstora jordbruksföretag som är verksamma inom primär produktion av de produkter som förtecknas i bilaga I till EG-fördraget.

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Provincie Fryslân (Friesland) |
| --- |
| Sneekertrekweg 1 |
| Leeuwarden |
| Postbus 20120 |
| 8900 HM Leeuwarden |
| NEDERLAND |

Provincie Fryslân (Friesland)

Sneekertrekweg 1

Leeuwarden

Postbus 20120

8900 HM Leeuwarden

NEDERLAND

Webbadress: www.fryslan.nl/regelgevingeuropa

gebruikersnaam: europa

wachtwoord: regelgeving.

Övriga upplysningar: —

Statlingt stöd nr: XA 22/09

Medlemsstat: Italien

Region: Commissariato di Governo per l’Emergenza brucellosi negli allevamenti bufalini in provincia di Caserta e zone limitrofe [Statliga kontoret för undantagstillståndet till följd av förekomsten av brucellos på buffelanläggningar i provinsen Caserta och omgivande områden]

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Indennizzi connessi con l’attuazione del Piano Operativo per fronteggiare il rischio sanitario connesso alla diffusione della brucellosi negli allevamenti bufalini nel territorio della provincia di Caserta e zone limitrofe

Rättslig grund: Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri 3 agosto 2007 e successivo Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri 4 luglio 2008

Ordinanza del Presidente del Consiglio dei Ministri 21 Dicembre 2007 n. 3634 modificata con Ordinanza del Presidente del Consiglio dei Ministri 28 maggio 2008 n. 3675

Decreto Commissariale n. 4 del 6 maggio 2008 e Decreto Commissariale n. 10 del 31 luglio 2008

Decreto Commissariale n. 21 del 22 ottobre 2008

Decreto Commissariale n. 49 del 28 novembre 2008

Decreto ministeriale 27 dicembre 2007

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget:

| — | kompensation enligt artikel 3.1 a och b i föreskrift nr 3634/2007 från premiärministerns kansli (OPCM) på totalt 37 miljoner euro i engångsstöd, |
| --- | --- |

—

kompensation enligt artikel 3.1 a och b i föreskrift nr 3634/2007 från premiärministerns kansli (OPCM) på totalt 37 miljoner euro i engångsstöd,

| — | kompensation enligt artikel 3.1 c i föreskrift nr 3634/2007 från premiärministerns kansli (OPCM) på totalt 4 600 000 euro i engångsstöd. |
| --- | --- |

—

kompensation enligt artikel 3.1 c i föreskrift nr 3634/2007 från premiärministerns kansli (OPCM) på totalt 4 600 000 euro i engångsstöd.

Högsta stödnivå: 100 % av förlusterna.

Datum för genomförande: Från den dag då registreringsnumret för ansökan om undantag offentliggörs på webbplatsen för Europeiska kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling.

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Till och med upphävandet av det undantagstillstånd som avses i dekretet från premiärministerns kansli (DPCM) av den 3 augusti 2007, med senare ändringar, som fastställts till den 31 december 2008. Kompensation kan beviljas även därefter för slakt av smittade djur eller för faktisk återuppbyggnad av en anläggnings djurbesättning. Inget stöd kommer under några omständigheter att beviljas mer än fyra år efter händelsen.

Stödets syfte: Artikel 10.2:

kompensation enligt lag nr 615 av den 9 juni 1964, med senare ändringar och tillägg, ges till stödberättigade parter för djur som slaktas enligt hälsoministerns föreskrift av den 14 november 2006, med avdrag för eventuella intäkter från försäljning av köttet,

ytterligare kompensation för marknadsvärdet den dag då föreskriften utfärdades (den 21 december 2007), hämtat från ISMEA-bulletinen, med avdrag för värdet av eventuell kompensation som beviljats enligt lag nr 615 av den 9 juni 1964, med senare ändringar och tillägg, och för eventuella intäkter från försäljning av köttet,

inkomstförluster till följd av karantänstvång och svårigheter med återuppbyggnaden av en anläggnings djurbesättning.

För att kunna beviljas stöd måste stödmottagaren lämna en ansökan. Stöd beviljas efter positivt resultat av de kontroller som utförs av det statliga kontoret. Varje stödmottagare underrättas om det kompensationsbelopp som ska beviljas och de beräkningsmetoder som använts. Stöd kan beviljas till dess att de medel som avsatts i enlighet med OPCM nr 3634/2007 har förbrukats.

Berörd(a) sektor(er): Animaliesektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress – Webbadress: Commissariato di Governo per l’Emergenza brucellosi negli allevamenti bufalini in provincia di Caserta e zone limitrofe [Statliga kontoret för undantagstillståndet till följd av förekomsten av brucellos på buffelanläggningar i provinsen Caserta och omgivande områden]

Hela texten och dokumentation med anknytning till stödordningen finns på http://www.sito.regione.campania.it/agricoltura/brucellosi/brucellosi.html

Övriga upplysningar: Om omständigheterna så kräver kan det socioekonomiska undantagstillståndet i provinsen Caserta och omgivande områden för att hantera hälsoriskerna till följd av den höga förekomsten av brucellos på buffelanläggningar förlängas genom ett dekret från premiärministerns kansli (DPCM).

Statlingt stöd nr: XA 28/09

Medlemsstat: Frankrike

Region: Bourgogne

Namnet på stödordningen: Aide régionale jeune agriculteur HCF (Hors Cadre Familial)

Rättslig grund: Code Général des collectivités territoriales, notamment son article L 1511-2

Circulaire DGFAR/SDEA/C2008-5002 (16.1.08)

Délibération du Conseil régional de Bourgogne

Planerade årliga utgifter inom stödordningen: 400 000 euro.

Högsta stödnivå: Från 3 375 euro till 13 500 euro per jordbrukare.

Datum för genomförande: 2009.

Varaktighet för stödordningen: Till och med 2013.

Stödets syfte: Stödordningen är förenlig med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006.

Syftet med stödet är att främja och bidra till etablering av andra jordbrukare än dem som tar över familjejordbruk. Jordbrukarna ska uppfylla följande kriterier för stödberättigande:

De ska vara under 40 år och starta ett jordbruksföretag för första gången. De ska vara chef för företaget.

De ska ha tillräckliga färdigheter och yrkeskvalifikationer enligt EU-reglerna på detta område.

De ska inlämna en utvecklingsplan för jordbruksverksamheten.

De ska tillhandahålla bevis på medlemskap i en socialförsäkringskassa för jordbruket (MSA – mutualité sociale agricole – socialförsäkringskassa för jordbruket).

Stödet betalas ut direkt till jordbrukarna.

Detta stöd är inte kopplat till det stöd som beviljas inom ramen för stödordning XA 25/07 om etablering och utveckling av lokala PIDIL-initiativ (Programmes pour l’installation des jeunes en agriculture et le development des initiatives locales – Program för etablering och utveckling av unga jordbrukare samt utveckling av lokala initiativ).

Berörd(a) sektor(er): Jordbrukssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Conseil régional de Bourgogne |
| --- |
| Direction de l’agriculture et du développement rural |
| 17, boulevard de la Trémouille |
| BP 1602 |
| 21035 Dijon cedex |
| FRANCE |

Conseil régional de Bourgogne

Direction de l’agriculture et du développement rural

17, boulevard de la Trémouille

BP 1602

21035 Dijon cedex

FRANCE

Webbadress: http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/jeune_agriculteur.doc

Statlingt stöd nr: XA 32/09

Medlemsstat: Frankrike

Region: Bourgogne

Namnet på stödordningen: Conseils aux agriculteurs

Rättslig grund: Code Général des collectivités territoriales, notamment son article L 1511-2

Délibération du Conseil régional de Bourgogne.

Planerade årliga utgifter inom stödordningen: 600 000 euro.

Högsta stödnivå: 80 % av de totala stödberättigande kostnaderna (inspektionskostnader, dokumentation, kommunikation) för konsultverksamhet inom följande områden:

Energi, jordbruksavfall, integrerade produktionsmetoder, optimering av produktionen inom ramen för territoriella projekt.

Jordbruksutrustning.

Differentiering av verksamheter.

Gemensamma åtgärder för att förbättra produktionsmetoderna inom en viss sektor (hälsa och hygien, genetik, minskad användning av insatsvaror).

Datum för genomförande: 2009.

Varaktighet för stödordningen: Till och med 2013.

Stödets syfte: Stödordningen är förenlig med artikel 15 i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006.

Konsultverksamheterna är av tillfällig karaktär och berör inte den dagliga driften av jordbruksföretagen.

Syftet med stödordningen är att finansiera specifika kostnader för olika åtgärder som vidtas av kollektiva sammanslutningar inom jordbrukssektorn. I enlighet med artikel 15.3 och 15.4 i förordningen om undantag kommer inget stöd att utbetalas till jordbrukare. Alla stödberättigade parter kommer att ha tillgång till information om den verksamhet som genomförs av kollektiven utan att behöva vara medlemmar i dessa kollektiv.

Berörd(a) sektor(er): Samtliga sektorer inom jordbruksproduktionen.

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Conseil régional de Bourgogne |
| --- |
| Direction de l’agriculture et du développement rural |
| 17, boulevard de la Trémouille |
| BP 1602 |
| 21035 Dijon cedex |
| FRANCE |

Conseil régional de Bourgogne

Direction de l’agriculture et du développement rural

17, boulevard de la Trémouille

BP 1602

21035 Dijon cedex

FRANCE

Webbadress: http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs_agroequipt.doc

http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs_amelioration_modes_production.doc

http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs_diversification.doc

http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs.doc

---

| 9.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 107/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 107/18

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

2009/C 107/05

Stöd nr: XA 34/09

Medlemsstat: Frankrike

Region: Département de Saône-et-Loire

Namnet På Stödordningen: Aide Relative Aux Pertes Entrainées Par la fièvre catarrhale ovine (FCO) dans les élevages ovins et caprins de Saône-et-Loire

Rättslig grund:

| — | Art L 1511-2-3-5 du Code général des collectivités territoriales, |
| --- | --- |

—

Art L 1511-2-3-5 du Code général des collectivités territoriales,

| — | Arrêté du ministre de l'agriculture et de la pêche du 15 décembre 2008 modifiant l'arrêté du 1er avril 2008 définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale ovine, |
| --- | --- |

—

Arrêté du ministre de l'agriculture et de la pêche du 15 décembre 2008 modifiant l'arrêté du 1er avril 2008 définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale ovine,

| — | Délibération du Conseil général de Saône et Loire du 20 novembre 2008. |
| --- | --- |

—

Délibération du Conseil général de Saône et Loire du 20 novembre 2008.

Planerade årliga utgifter inom stödordningen: 200 000 euro

Högsta stödnivå: 100 %

Stödet från departementet Saône et Loire uppgår till 25–75 euro per djur, beroende på djurets egenskaper (handjur, hondjur, registrerat eller oregistrerat), som dör eller slaktas på grund av blåtunga.

Den högsta stödnivån är 100 %.

Belopp som mottas via försäkringssystem kommer att beaktas när efterlevnaden av stödnivån kontrolleras.

Detta stöd kommer att betalas ut till jordbrukare som uppfyller följande villkor:

Stödet avser utbrott av blåtunga som konstaterats under 2007 och 2008,

Jordbrukarna får bidrag för tackor och getter,

De har fått hälsoersättning från den franska staten för de döda eller slaktade djuren,

De har för avsikt att ersätta sin djurbesättning. Giltighetstiden för inköp var den 1 juli 2007 till och med den 30 juni 2009.

Datum för genomförande: Från den dag då Europeiska kommissionen bekräftar mottagandet, men inte före den 16 februari 2009.

Varaktighet för stödordningen: Till och med 2009, med förbehåll för ändrade EU-regler och tillgång till budgetanslag.

Stödets syfte: Syftet med stödet är att kompensera får– och getuppfödare vars djurbesättningar drabbats allvarligt av blåtunga genom att underlätta inköp eller ersättning av djur för att återställa antalet avelsdjur till nivån före sjukdomsutbrottet.

Stödet kommer att vara strikt begränsat till förluster orsakade av blåtungeutbrott som formellt erkänts av de franska folkhälsomyndigheterna och ska ingå i det offentliga regionala program som inrättats.

Utgifter som berättigar till stöd på departementsnivå enligt ovan berättigar till stöd enligt artikel 10.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006.

Berörd(a) sektor(er): Får och getter

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Monsieur le Président du Conseil Général de Saône-et-Loire |
| --- |
| Direction de l’Equipement rural et de l’agriculture |
| Service des Affaires Agricoles |
| Espace Duhesme — 18 rue de Flacé |
| 71026 Macon Cedex 9 |
| FRANCE |

Monsieur le Président du Conseil Général de Saône-et-Loire

Direction de l’Equipement rural et de l’agriculture

Service des Affaires Agricoles

Espace Duhesme — 18 rue de Flacé

71026 Macon Cedex 9

FRANCE

Webbadress: http://www.cg71.fr/jahia/webdav/site/internet_cg71/shared/Missions/Agriculture/Aides%20exemptees%20CE/Texte_integral_FCO.pdf

Stöd nr: XA 43/09

Medlemsstat: Spanien

Region: Principado de Asturias

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Asociación de Criadores de Oveya Xalda de Asturias (ACOXA)

Rättslig grund: Convenio de colaboración entre el Gobierno del Principado de Asturias y la Asociación de Criadores de Oveya Xalda de Asturias (ACOXA) para el desarrollo del programa de conservación de la raza autóctona asturiana Oveya Xalda durante el trienio 2009-2011.

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Följande årliga maximistöd kommer att beviljas inom ramen för stödordningen:

Högsta stödnivå: Följande högsta stödnivåer gäller för rubrikerna i det åtgärdsprogram som kommer att genomföras av stödmottagaren:

Datum för genomförande: Från det datum då registreringsnumret för ansökan om undantag offentliggörs på webbplatsen för Europeiska kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling.

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Fram till och med den 31 december 2011.

Stödets syfte: Syftet med stödet är att genomföra programmet för att bevara den inhemska fårrasen Xalda.

Följande artiklar i förordning (EG) nr 1857/2006 tillämpas:

Artikel 15: Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn. Stödberättigande kostnader: kostnader för att organisera utbildningsprogram för uppfödare, kostnader för konsulttjänster som tillhandahålls av en tredje part, kostnader för att anordna forum för kunskapsutbyte, tävlingar och utställningar, kostnader för publikationer.

Artikel 16: Stöd till animaliesektorn. Stödberättigande kostnader: kostnader för att föra stambok.

Berörd(a) sektor(er): Fårsektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Consejería de Medio Rural y Pesca del Principado de Asturias |
| --- |
| C/Coronel Aranda, s/n, 4a planta |
| E-33071 Oviedo (Asturias) |
| ESPAÑA |

Consejería de Medio Rural y Pesca del Principado de Asturias

C/Coronel Aranda, s/n, 4a planta

E-33071 Oviedo (Asturias)

ESPAÑA

Webbadress: Samarbetsavtalet finns tillgängligt på webbplatsen www.asturias.es under

http://www.asturias.es/Asturias/descargas/CONVENIOS%20GANADERIA/ACOXA%2009%20convenio.pdf

Övriga upplysningar: —

Luis Miguel ALVAREZ MORALES

El director general de ganadería y agroalimentacíon

Stöd nr: XA 48/09

Medlemsstat: Estland

Region: Eesti

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Põllumajandusloomade aretustoetus [Stöd för uppfödning av djur inom jordbruket]

Rättslig grund:

| 1) | Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 3 lg 2 p 2, § 7 lg 1 p 3, § 11 (RTI, 18.7.2008, 33, 202). |
| --- | --- |

1)

Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 3 lg 2 p 2, § 7 lg 1 p 3, § 11 (RTI, 18.7.2008, 33, 202).

| 2) | Põllumajandusministri 18.1.2005.a määrus nr 6 ”Põllumajandusloomade aretustoetuse saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord”. |
| --- | --- |

2)

Põllumajandusministri 18.1.2005.a määrus nr 6 ”Põllumajandusloomade aretustoetuse saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord”.

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: 20 000 000 estniska kronor/år

Högsta stödnivå: upp till 70 %

Datum för genomförande:

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: 15 februari 2009-31 december 2011

Stödets syfte: Animaliesektorn.

Stödet beviljas i enlighet med artikel 16 i förordning (EG) nr 1857/2006.

De stödberättigande utgifterna utgörs av kostnader för att upprätta eller föra stamböcker och för test som utförs för att avgöra avkastningen eller den genetiska kvaliteten.

Stödet beviljas i form av subventionerade tjänster och medför inte några direkta penningbetalningar till producenter.

Berörd(a) sektor(er): Uppfödning av nötkreatur, hästar, får och fjäderfä (NACE-kod A 104).

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt 3 |
| Tartu 51009 |
| EESTI/ESTONIA |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt 3

Tartu 51009

EESTI/ESTONIA

Webbadress: http://www.agri.ee/siseriiklikud-toetused

Övriga upplysningar: Detta tillkännagivande ändrar tillkännagivande XA 93/08.

Stöd nr: XA 58/09

Medlemsstat: Spanien

Region: Principado de Asturias

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Laboratorio Interprofesional Lechero y Agroalimentario de Asturias (L.I.L.A.).

Rättslig grund: Convenio de colaboración entre el Principado de Asturias y el Laboratorio Interprofesional Lechero y Agroalimentario de Asturias (L.I.L.A.) suscrito el 7 de abril de 2008 para la realización de los análisis de control lechero oficial. Adenda al citado Convenio de colaboración de 27 de enero de 2009.

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Det högsta stödbelopp som kommer att beviljas är 420 000 euro under 2009.

Högsta stödnivå: Upp till 70 % av kostnaden för den verksamhet som ska utvecklas av mottagaren.

Datum för genomförande: Från den dag då registreringsnumret för ansökan om undantag offentliggörs på webbplatsen för kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling.

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Till och med december 2009.

Stödets syfte: Utföra officiella mjölktester i Asturien, som ett grundläggande verktyg för genetisk utvärdering av avelsdjur av nötkreatur av mjölkras. Sådana analyser är ett viktigt inslag i alla program för förbättring av djurens kvalitet.

Den tillämpliga artikeln i förordning (EG) nr 1857/2006 är

Artikel 16 – Stöd till animaliesektorn. Stödberättigande kostnader: utgifter i samband med utförande av tester för att avgöra genetisk kvalitet och boskapens avkastning.

Artikel 16 – Stöd till animaliesektorn.

Berörd(a) sektor(er): Uppfödning av nötkreatur av mjölkras.

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Consejería de Medio Ambiente y Desarrollo Rural del Principado de Asturias |
| --- |
| C/Coronel Aranda, s/n, 4a planta |
| E-33071 Oviedo (Asturias) |
| ESPAÑA |

Consejería de Medio Ambiente y Desarrollo Rural del Principado de Asturias

C/Coronel Aranda, s/n, 4a planta

a

E-33071 Oviedo (Asturias)

ESPAÑA

Webbadress: Samarbetsavtalets text finns på webbplatsen www.asturias.es på följande sida:

http://www.asturias.es/portal/site/Asturias/menuitem.fe57bf7c5fd38046e44f5310bb30a0a0/?vgnextoid=959f4749be187110VgnVCM10000097030a0aRCRD&vgnextchannel=d2907989c258f010VgnVCM100000b0030a0aRCRD&i18n.http.lang=es

Övriga upplysningar: —

Luis Miguel ALVAREZ MORALES

El director general de ganadería y agroalimentacíon

Stöd nr: XA 59/09

Medlemsstat: Förenade Kungariket

Region: England – Cornwall.

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Caradon Hill Area Heritage Project

Rättslig grund: The National Heritage Act 1980 set up a fund called the National Heritage Memorial Fund (NHMF) as amended by the National Heritage Act 1997 and the National Lottery Act 1993 and 1998.

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget:

| (GBP) |
| --- |
| Datum | Belopp |
| År 1 – mars 2009 – februari 2010 | 184 845,00 GBP |
| År 2 – mars 2010 – februari 2011 | 87 828,00 GBP |
| År 3 – mars 2011 – februari 2012 | 90 177,00 GBP |
| Totalt | 362 850,00 GBP |

(GBP)

Datum

Belopp

År 1 – mars 2009 – februari 2010

184 845,00 GBP

År 2 – mars 2010 – februari 2011

87 828,00 GBP

År 3 – mars 2011 – februari 2012

90 177,00 GBP

Totalt

Totalt

362 850,00 GBP

362 850,00 GBP

Högsta stödnivå: Högsta stödnivå för tekniska åtgärder är 100 % i enlighet med artikel 15 i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006.

Den högsta stödnivån för bevarande av kulturlandskap kommer att vara upp till 100 % när stödet beviljas för att bevara ett icke-produktivt natur- eller kulturarv i enlighet med artikel 5.2 i kommissionens förordning 1857/2006. Den högsta stödnivån kommer dock att sänkas i överensstämmelse med de nivåer som fastställs i artikel 5.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 när det rör sig om produktivt stöd.

Datum för genomförande: Stödordningen börjar gälla den 18 mars 2009.

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Stödordningen ska gälla från och med den 18 mars 2009 och löpa under tre år. Sista ansökningsdag är den 1 mars 2012 och arbetet ska vara avslutat den 17 mars 2012. Den sista utbetalningen kommer att göras den 1 september 2012.

Stödets syfte: Bevara och förbättra områden med betydelsefullt djur- och naturliv och stort historiskt och geologiskt värde och underlätta för den långsiktiga skötseln av dessa. Stödordningen står i överensstämmelse med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006. Den högsta stödnivån kommer dock att sänkas i överensstämmelse med de nivåer som fastställs i artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 när det rör sig om produktivt stöd.

Program 2 – Programmet för historiska miljöer

Programmets alla åtgärder gäller jordbruksmark omfattas av den här anmälan och är i enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning 1857/2006. Programmet består av följande åtgärder:

Utföra arbeten eller underlätta för arbeten med att förbättra skick och utseende på viktiga historiska platser och lanskapselement,

Dessa förslag omfattar bekämpning av ormbunke och reparationer av historiska avgränsande element i jordbrukslandskapet.

Program 4 – Markförvaltning och tillgänglightetsprogram

Det här programmet gäller både jordbruksmark och annan mark. De åtgärder i stödordningen som gäller jordbruksmark och som omfattas av den här anmälan anges nedan och är i enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning 1857/2006.

Restaurering av Cornwalls historiska häckar och murar som är viktiga i landskapsbilden,

Konsolidering av arkeologiska monument,

Buskbekämpning kring arkeologiska platser.

Stödordningen främjar också utbildning av relevant färdigheter, särskilt formell utbildning inom vissa bevarandetekniker, ett program för workshopar för utbyte av färdigheter, råd och återkoppling, och ett anpassat utbud av utbildningar för markägare, jordbrukare, boende och entreprenörer inom projektområdet. Stödordningen står i överensstämmelse med artikel 15 i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006.

Program 1 – Naturmiljöprogrammet

Naturmiljöprogrammet kommer att arbeta med markägare och jordbrukare för att främja och stödja framgångsrika metoder inom bevarande av livsmiljöer och arter. Detta inkluderar ett antal rådgivnings- och utbildningsaktiviteter som är öppna för alla jordbrukare och markägare i projektområdet.

Alla åtgärderna i det här programmet gäller jordbruksmark och är i enlighet med artikel 15.

Program 5 – Program för tolkning, utbildning och övning

Det här programmet gäller både åtgärder på jordbruksmark och annan mark. De åtgärder i stödordningen som gäller jordbruksmark och som omfattas av den här anmälan anges nedan och är i enlighet med artikel 15 i kommissionens förordning 1857/2006.

Bekämpning av vilt växande ogräs

Utbildning för ökad kunskap om arkeologi.

Program 3 – Gruvarvsprojekt

Detta projekt gäller ej jordbruksmark och behandlas i NN 11/2002.

Berörd(a) sektor(er): Stödordningen avser små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter.

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Cornwall County Council County Hall |
| --- |
| Treyew Road |
| Truro |
| Cornwall |
| TR1 3AY |
| FÖRENADE KUNGARIKET |

Cornwall County Council County Hall

Treyew Road

Truro

Cornwall

TR1 3AY

FÖRENADE KUNGARIKET

Ansvarig myndighet för ordningen är:

| Cornwall County Council |
| --- |
| County Hall |
| Treyew Road |
| Truro |
| Cornwall |
| TR1 3AY |
| FÖRENADE KUNGARIKET |

Cornwall County Council

County Hall

Treyew Road

Truro

Cornwall

TR1 3AY

FÖRENADE KUNGARIKET

Organisation som står för förvaltningen av stödordningen:

| Caradon Hill Area Heritage Project |
| --- |
| Luxstowe House, |
| Liskeard |
| Cornwall |
| PL14 3DZ |
| FÖRENADE KUNGARIKET |

Caradon Hill Area Heritage Project

Luxstowe House,

Liskeard

Cornwall

PL14 3DZ

FÖRENADE KUNGARIKET

Webbadress: http://www.cornwall.gov.uk/index.cfm?articleid=6835

Övriga upplysningar: De åtgärder som ej gäller jordbruk och som ingår i den här stödordningen behandlas i NN 11/2002 och är därför i enlighet med reglerna för statligt stöd.

Ytterligare och utförligare uppgifter om stödberättigande och bestämmelserna för ordningen finns på ovannämnda webbplatser.

---

V Yttranden

Kommissionen

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

| 9.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 107/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 107/23

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2009/C 107/06

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”MARRONE DI COMBAI”

EG-nr: IT-PGI-0005-0565-08.11.2006

SGB ( X ) SUB ( )

1   Beteckning:

”Marrone di Combai”

2   Medlemsstat eller tredjeland:

Italien

3   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp (bilaga II):

| Klass1.6. | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| --- | --- |

Klass1.6.

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

”Marrone di Combai” är en ekotyp som utvecklats i den typiska miljön i föralperna i provinsen Treviso. När produkten erbjuds till försäljning har den följande morfologiska och kommersiella egenskaper:

Elliptisk form och nedåtböjd spets. Fröärret har regelbunden filthårig kontur och ett klart synligt stjärmönster. Fruktväggens färg är brun i skiftande nyanser, men aldrig matt, med påtaglig strimmighet och ska lätt kunna skiljas från frövitan. Denna, som är ljusbrun, täcker det ätbara innehållet och är på några få ställen lätt vikt så att den utan svårighet låter sig skalas av från fruktköttet. Fröet – normalt ett per frukt med låg förekomst av embryon –är i ett stycke med ytliga fåror. Fruktköttet är mjöligt och brutet vitt och blir vid tillagning knaprigt och smakrikt.

I försäljningsledet måste frukterna vara av mycket god fytosanitär kvalitet och motsvara följande kriterier:

| | Kategori ”extra”:
  Stora frukter: | 50 till 80 per kg, |
| --- | --- | --- |

Kategori ”extra”:

Stora frukter:

50 till 80 per kg,

| | högst 4 viktprocent av frukterna får ha spår av insektsangrepp på fruktväggen, och |
| --- | --- |

högst 4 viktprocent av frukterna får ha spår av insektsangrepp på fruktväggen, och

| | och högst 3 viktprocent av frukterna får ha perikarpskador. |
| --- | --- |

och högst 3 viktprocent av frukterna får ha perikarpskador.

| | Kategori I: | 81–105 frukter per kg. |
| --- | --- | --- |

Kategori I:

81–105 frukter per kg.

| | Högst 6 viktprocent av frukterna får ha spår av insektsangrepp på fruktväggen |
| --- | --- |

Högst 6 viktprocent av frukterna får ha spår av insektsangrepp på fruktväggen

| | och högst 5 viktprocent av frukterna får ha perikarpskador. |
| --- | --- |

och högst 5 viktprocent av frukterna får ha perikarpskador.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Produktionen måste ske i det område som anges i punkt 4 för att säkerställa kontrollen av produkten och dess ursprung.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

Bearbetningen som består i sköljning och torkning av produkten (s.k. curatura) kan också ske utanför det geografiska område som anges i punkt 4, men för att produktens kvalitet inte ska påverkas måste den inledas inom 24 timmar från skörd.

Alternativt får produkten kylförvaras under högst tre dagar vid en temperatur av 0,5–2 °C och en luftfuktighet av mellan 95 och 98 %. Efter denna tid måste produkten behandlas med ”curatura”.

Detta innebär att produkten placeras i rumstempererat vatten under 5 till 7 dagar, med vattenbyte vid halva tiden. Alternativt kan kastanjerna placeras i vatten med en temperatur av 45–48 grader under 45 minuter, varefter de snabbt täcks av kalt vatten till dess att de kylts ned fullständigt. Därefter torkas frukterna i en särskild maskin med varmluft och ventilation. Alternativt kan de strös ut på trägaller och röras om dagligen fram till dess att de torkat fullständigt.

Produkterna fylls hela i konsumentförpackningar av följande slag: Jutesäckar för 1, 2, 3, 5 eller 25 kg. Plastnät för 1, 2, 3, 5 eller 25 kg. Korgar eller trälådor som rymmer minst 1 och högst 5 kg. Förpackningarna sluts till mekaniskt med metallklämmor, nylontråd eller plomberad ligatur. Sigill anbringas, så att etiketten med logotyp fästs på förpackningen. Korgar och trälådor kläs med cellofan och förseglas med blytråd och väl synlig logotyp.

3.7   Särskilda regler för märkning:

Kontrollorganet förvissar sig om att produkten är identifierad med en etikett, försedd med en logotyp med texten ”Marrone di Combai” som ska vara av betydligt större dimensioner än all övrig text. På etiketten eller behållarna får följande återges: Producentens eller förpackningsföretagets namn och märke. Ursprunglig nettovikt och kvalitetskategori. Informationer om näringsinnehåll och dietegenskaper. Produktionsår. Uppgifter om lämplig förvaring och användning av produkten. Logotypen består av en stiliserad kastanj, omgiven av en stiliserad ljusbrun frukthylsa inom en mörkbrun kvadrat (ljusbrun – pant 465U, mörkbrun – pant 4625U). Dimensioner: Logotypen kan ha följande dimensioner: 65 × 102 mm, 33 × 51 mm, 17 × 25 mm, eller 8 × 12 mm,

Image

4   Kort beskrivning av det geografiska området:

Det geografiska produktionsområdet för ”Marrone di Combai” består av mark i följande kommuner i provinsen Treviso: Cison di Valmarino, Cordignano, Follina, Fregona, Miane, Revine Lago, Sarmede, Segusino, Tarzo, Valdobbiadene och Vittorio Veneto.

5   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

Det område som anges i punkt 4 ligger helt och hållet på sluttningarna i det föralpina området.

Det typiskt föralpina område där ”Marrone di Combai” produceras består geologiskt av ett komplex av kalkstens- och flinthaltiga klippor av karstkaraktär och sluttningar med djupa fåror, branta stigningar och omfattande markförslitning på grund av hårda, motståndskraftiga klippblock på markytan. Dessa markförhållanden är av avsevärd betydelse för klimatet: den prealpina bergskedjan i kombination med de anslutande grupperingarna av lägre bergstoppar skapar en barriär mot de ostliga vindarna men ger fritt spelrum för luftströmmarna från norr, vilket ger mindre temperaturvariationer än på slätten. Den ymniga nederbörden, koncentrerad kring vår- och höstdagjämningen, och frånvaron av dimma, till skillnad från alla andra orter på Poslätten i provinsen Veneto, ger miljön dess utmärkande egenskaper, som är särskilt förmånliga för produktionen av ”Marrone di Combai” (SGB).

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

Sensoriska analyser, som genomförts av paneler av avsmakare, har visat på ett positivt samband mellan fruktköttets egenskaper, särskilt dess krämighet, och det övergripande positiva smakintrycket av frukten. Förutom de egenskaper som påverkar det taktila intrycket har en särskild aromatisk profil identifierats som bedömts positivt på grund av de påtagliga intensiva inslagen av kryddighet, blommighet och gräskaraktär i de produkter som erbjuds konsumenterna. De kvantitativa värden som tilldelats av de bedömare som valts ut särskilt för den sensoriska analysen visar på utpräglade och även kvardröjande aromatiska egenskaper och på sötma, men värdena är låga för egenskaper som påverkar det övergripande intrycket av frukten negativt, som strävhet och bitterhet. Den särskilda aromen hos ”Marrone di Combai” har samband med markegenskaperna i odlingsområdet och ger uttryck för det nära sambandet mellan växt, jord och odlingsmiljö.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

Ansökan om registrering av ”Marrone di Combai” (SGB) grundar sig, förutom på produktens särskilda egenskaper, huvudsakligen på dess anseende.

Förekomsten av kastanj, och av de särskilda kvalitativa egenskaperna hos växten, i odlingsområdet för ”Marrone di Combai” är historiskt dokumenterad sedan 1100-talet. Av dessa handlingar framgår det vilken betydelse miljö och människor har haft för produktens egenskaper: kastanjen har alltid varit av grundläggande betydelse för utkomstmöjligheterna för de människor som bebodde dessa kullar. Bland de olika historiska vittnesbörden finns ett dokument från den 18 september 1665 där även de sociala aspekterna av kastanjeskörden och det allmänna deltagandet i den särskilt framhävs. Hela befolkningen – också kvinnor och barn – deltog i skörden som reglerades genom tilldelning av kvoter beroende på sammansättningen av kärnfamiljerna.

Under senare tid har kännedomen om ”Marrone di Combai” och produktens anseende spritt sig från provinsen Veneto till hela Italien, också på grund av fester och mässor, t.ex. ”Festa dei Marroni di Combai”, som sedan 1945 är ett betydande arrangemang, lokalt och nationellt.

Produktens egenskaper har nära samband med det geografiska produktionsområdet.

De geologiska förhållandena i produktionsområdet, särskilt förekomsten av kalkstens- och flintstensklippor av karstkaraktär, tillsammans med de branta stigningarna i de omgivande höjderna hindrar vattnet från att stagnera och medger en optimal dränering av marken i produktionsområdet. Detta gör att fruktköttet blir sött och krämigt och får en mycket intensiv och beständig arom utan inslag av strävhet och bitterhet.

Den barriär som höjderna skapar mot ostvindarna och förekomsten av nordliga luftströmmar ger mindre temperaturvariationer under året än på slätten och hindrar utvecklingen av dimma. Detta ger positiva effekter på det fytosanitära tillståndet och växternas utveckling och därigenom sunda produkter av hög kvalitet.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

De italienska myndigheterna inledde det nationella förfarandet för invändningar i och med att ansökan om registrering av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Marrone di Combai” har offentliggjordes i Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr 273 av den 23 november 2005.

Produktspecifikationens konsoliderade text finns:

| — | på följande Internetadress
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop%20Igp%20e%20Stg
  eller |
| --- | --- |

—

på följande Internetadress

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop%20Igp%20e%20Stg

eller

| — | direkt från ministeriets webbplats (www.politicheagricole.it), där man klickar på ”Prodotti di Qualità” (kvalitetsprodukter) till vänster på skärmen och sedan på ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)”. |
| --- | --- |

—

direkt från ministeriets webbplats (www.politicheagricole.it), där man klickar på ”Prodotti di Qualità” (kvalitetsprodukter) till vänster på skärmen och sedan på ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)”.

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---