# Eiropas Savienības C 116/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2009.116.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 116 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 21. maijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2009.116.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 116

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 21. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 116/01 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 116/02 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 4 |
| 2009/C 116/03 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 5 |
| 2009/C 116/04 | Vispārīgas Pamatnostādnes sadarbībai starp Eiropas sadarbību akreditācijai un Eiropas Komisiju, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociāciju un kompetentajām valsts iestādēm | 6 |
| 2009/C 116/05 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 12 |
| 2009/C 116/06 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 15 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 116/01

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

1

2009/C 116/02

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

4

2009/C 116/03

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

5

2009/C 116/04

Vispārīgas Pamatnostādnes sadarbībai starp Eiropas sadarbību akreditācijai un Eiropas Komisiju, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociāciju un kompetentajām valsts iestādēm

6

2009/C 116/05

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

12

2009/C 116/06

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

15

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 116/07 | Euro maiņas kurss | 18 |
| 2009/C 116/08 | Jauns apgrozībai paredzēto euro monētu reverss | 19 |
| 2009/C 116/09 | Jauns apgrozībai paredzēto euro monētu reverss | 20 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 116/07

Euro maiņas kurss

18

2009/C 116/08

Jauns apgrozībai paredzēto euro monētu reverss

19

2009/C 116/09

Jauns apgrozībai paredzēto euro monētu reverss

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 21.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 116/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 116/1

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 116/01

| Lēmuma pieņemšanas datums | 7.4.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 408/08 |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | Mecklenburg-Vorpommern |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Technologiefonds Mecklenburg-Vorpommern |
| Juridiskais pamats | Landeshaushaltsordnung Mecklenburg-Vorpommern,Beteiligungsgrundsätze des Technologiefonds Mecklenburg-Vorpommern. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība, Riska kapitāls, Jauninājumi |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija, Riska kapitāla nodrošināšana, Citi līdzdalības veidi pamatkapitālā |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms 6 milj EUR |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2009.–31.12.2016. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Tourismus |
| Mecklenburg-Vorpommern |
| 1048 Schwerin |
| DEUTSCHLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

7.4.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 408/08

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

Mecklenburg-Vorpommern

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Technologiefonds Mecklenburg-Vorpommern

Juridiskais pamats

Landeshaushaltsordnung Mecklenburg-Vorpommern,Beteiligungsgrundsätze des Technologiefonds Mecklenburg-Vorpommern.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Pētniecība un attīstība, Riska kapitāls, Jauninājumi

Atbalsta forma

Tiešā dotācija, Riska kapitāla nodrošināšana, Citi līdzdalības veidi pamatkapitālā

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms 6 milj EUR

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

1.1.2009.–31.12.2016.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Tourismus

Mecklenburg-Vorpommern

1048 Schwerin

DEUTSCHLAND

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 9.3.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 452/08 |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | Rheinland-Pfalz |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Innotop Rheinland Pfalz, R&D&I Scheme |
| Juridiskais pamats | Landeshaushaltsordnung Rheinland-Pfalz vom 20. Dezember 1971 (GVBl. 1972 S. 2 ff.), zuletzt geändert durch Euro-Anpassungsgesetz Rheinland-Pfalz vom 6. Februar 2001 (GVBlö. S. 29 ff.); Verwaltungsvorschrift zum Vollzug der Landeshaushaltsordnung vom 20. Dezember 2002. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi 10 milj EUR
  Kopējais plānotais atbalsta apjoms 70 milj EUR |
| Atbalsta intensitāte | 80 % |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2009.–31.12.2015. |
| Tautsaimniecības nozares | — |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz (ISB) GmbH |
| Holzhof str. 4 |
| 55116 Mainz |
| DEUTSCHLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

9.3.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 452/08

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

Rheinland-Pfalz

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Innotop Rheinland Pfalz, R&D&I Scheme

Juridiskais pamats

Landeshaushaltsordnung Rheinland-Pfalz vom 20. Dezember 1971 (GVBl. 1972 S. 2 ff.), zuletzt geändert durch Euro-Anpassungsgesetz Rheinland-Pfalz vom 6. Februar 2001 (GVBlö. S. 29 ff.); Verwaltungsvorschrift zum Vollzug der Landeshaushaltsordnung vom 20. Dezember 2002.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Pētniecība un attīstība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi 10 milj EUR

Kopējais plānotais atbalsta apjoms 70 milj EUR

Atbalsta intensitāte

80 %

Atbalsta ilgums

1.1.2009.–31.12.2015.

Tautsaimniecības nozares

—

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz (ISB) GmbH

Holzhof str. 4

55116 Mainz

DEUTSCHLAND

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 8.4.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 540/08 |
| Dalībvalsts | Ungārija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Kulturális támogatáási program az EGT és Norvég Finanszírozási Mechaniszmusok Keretében |
| Juridiskais pamats | 201/2005. (IX. 27.) Kormányrendelet |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Kultūras veicināšana |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms 14 140 milj HUF |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2004.–30.4.2009. |
| Tautsaimniecības nozares | Atpūta, kultūras pasākumi un sports |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Nemzeti Fejlesztési Ügynökség |
| Wesselényi u. 20-22. |
| 1077 Budapest |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Lēmuma pieņemšanas datums

8.4.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 540/08

Dalībvalsts

Ungārija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Kulturális támogatáási program az EGT és Norvég Finanszírozási Mechaniszmusok Keretében

Juridiskais pamats

201/2005. (IX. 27.) Kormányrendelet

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Kultūras veicināšana

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms 14 140 milj HUF

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

1.1.2004.–30.4.2009.

Tautsaimniecības nozares

Atpūta, kultūras pasākumi un sports

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Nemzeti Fejlesztési Ügynökség

Wesselényi u. 20-22.

1077 Budapest

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 1.4.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 627/08 |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | Brandenburg |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Frühphasenfonds Brandenburg für junge innovative Unternehmen |
| Juridiskais pamats | Landeshaushaltsordnung Rheinland-Pfalz vom 20. Dezember 1971, zuletzt geändert durch Euro-Anpassungsgesetz Rheinland-Pfalz vom 6. Februar 2001 und Verwaltungsvorschrift zum Vollzug der Landeshaushaltsordnung vom 20. Dezember 2002. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība, Jauninājumi, Riska kapitāls |
| Atbalsta forma | Riska kapitāla nodrošināšana, Aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem, Citi līdzdalības veidi pamatkapitālā |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms 20 milj EUR |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2009.–31.12.2015. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Frühphasenfonds-Gesellschaft |
| Steinstraße 104-106 |
| 14480 Berlin |
| DETSCHLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

1.4.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 627/08

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

Brandenburg

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Frühphasenfonds Brandenburg für junge innovative Unternehmen

Juridiskais pamats

Landeshaushaltsordnung Rheinland-Pfalz vom 20. Dezember 1971, zuletzt geändert durch Euro-Anpassungsgesetz Rheinland-Pfalz vom 6. Februar 2001 und Verwaltungsvorschrift zum Vollzug der Landeshaushaltsordnung vom 20. Dezember 2002.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Pētniecība un attīstība, Jauninājumi, Riska kapitāls

Atbalsta forma

Riska kapitāla nodrošināšana, Aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem, Citi līdzdalības veidi pamatkapitālā

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms 20 milj EUR

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

1.1.2009.–31.12.2015.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Frühphasenfonds-Gesellschaft

Steinstraße 104-106

14480 Berlin

DETSCHLAND

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 21.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 116/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 116/4

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 116/02

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.4.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 139/09 |
| Dalībvalsts | Latvija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Procedure for Issuing and Supervision of Guarantees in Order to Minimize the General Economic Risk and Social and Economic Crisis |
| Juridiskais pamats | Government Regulation ‘Procedure for Issuing and Supervision of Guarantees in Order to Minimize the General Economic Risk and Social and Economic Crisis’ |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta forma | Garantija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms 250 milj LVL |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | līdz 31.12.2009. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Finanšu Ministrija Smilsu 1 |
| Riga, LV-1919 |
| LATVIJA |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.4.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 139/09

Dalībvalsts

Latvija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Procedure for Issuing and Supervision of Guarantees in Order to Minimize the General Economic Risk and Social and Economic Crisis

Juridiskais pamats

Government Regulation ‘Procedure for Issuing and Supervision of Guarantees in Order to Minimize the General Economic Risk and Social and Economic Crisis’

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta forma

Garantija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms 250 milj LVL

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

līdz 31.12.2009.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Finanšu Ministrija Smilsu 1

Riga, LV-1919

LATVIJA

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 21.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 116/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 116/5

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 116/03

| Lēmuma pieņemšanas datums | 28.1.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 29/09 |
| Dalībvalsts | Francija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Modification du dispositif de renforcement des fonds propres des banques |
| Juridiskais pamats | Article 6, III de la loi no 2008-1061 du 16 octobre 2008 de finances rectificative pour le financement de l'économie |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta forma | Citi līdzdalības veidi pamatkapitālā |
| Budžets | 21 500 milj EUR |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 4.12.2008.–4.6.2009. |
| Tautsaimniecības nozares | Finanšu starpniecība |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Société de prise de participation de l'Etat |
| FRANCE |

Lēmuma pieņemšanas datums

28.1.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 29/09

Dalībvalsts

Francija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Modification du dispositif de renforcement des fonds propres des banques

Juridiskais pamats

Article 6, III de la loi no 2008-1061 du 16 octobre 2008 de finances rectificative pour le financement de l'économie

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta forma

Citi līdzdalības veidi pamatkapitālā

Budžets

21 500 milj EUR

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

4.12.2008.–4.6.2009.

Tautsaimniecības nozares

Finanšu starpniecība

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Société de prise de participation de l'Etat

FRANCE

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 21.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 116/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 116/6

---

VISPĀRĪGAS PAMATNOSTĀDNES SADARBĪBAI STARP EIROPAS SADARBĪBU AKREDITĀCIJAI UN EIROPAS KOMISIJU, EIROPAS BRĪVĀS TIRDZNIECĪBAS ASOCIĀCIJU UN KOMPETENTAJĀM VALSTS IESTĀDĒM

2009/C 116/04

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību, (turpmāk “Akreditācijas regula”) noteikta Kopienas politika akreditācijas jomā. Ar to tiek ieviests visaptverošs juridiskais pamats akreditācijai, kas Kopienas līmenī nosaka tās darbības un organizācijas principus. Ar regulu noteikti pienākumi valsts akreditācijas struktūrām, dalībvalstīm un Eiropas Komisijai un attiecīgās atbildības jomas, kā arī Eiropas sadarbības akreditācijai (EA) koordinētājas loma.

Šīs pamatnostādnes ir EA, Eiropas Komisijas, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) un valsts kompetento iestāžu politiska apņemšanās. Tās paredzētas sadarbības izvēršanai un nostiprināšanai, tās atspoguļo izmaiņas politikā un tiesību aktos, piemēram, Akreditācijas regulas pieņemšanu, un stabilizē akreditācijas, ES un EBTA dalībvalstu akreditācijas struktūru un EA pozīciju veiksmīgai minētās regulas īstenošanai. Šīs vadlīnijas nekādā ziņā neievieš ne juridiskus, ne finansiālus pienākumus vai nosacījumus. Tie ir noteikti Regulā (EK) Nr. 765/2008 un Eiropas Komisijas un EA partnerības pamatnolīgumā.

Šīs pamatnostādnes nodrošinās raitu pāreju uz jauno vidi, kas jāizveido pēc tam, kad pieņemta Akreditācijas regula. Tā bija jāpieņem, jo nebija kopēja akreditācijas juridiska pamata, tāpēc atšķīrās pieejas un sistēmas un ES/EBTA dalībvalstis nebija vienlīdz stingras. Priekšlikumam, kuru aicināts pieņemt Padomes 2003. gada 10. novembra rezolūcijā par Eiropas Komisijas paziņojumu “Jaunās pieejas direktīvu īstenošanas uzlabošana”, būtu jāpanāk visaptveroša akreditācijas satvara izstrāde, kurš nodrošinātu lielāku ES un EBTA akreditācijas dienestu saskaņotību, pārredzamību un sadarbību.

Eiropas sadarbība akreditācijai (EA), no vienas puses, un Eiropas Komisija, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija (EBTA) un kompetentās valsts iestādes, no otras puses, apstiprina, ka akreditācija ir neatkarīgs un autoritatīvs akreditācijas struktūru sniegts apliecinājums, ka atbilstības novērtēšanas struktūras (ANS) ir kompetentas, objektīvas un ievēro profesionālo ētiku un tādējādi testēšanas un inspekcijas ziņojumi, kalibrācijas sertifikāti, vadības sistēmas, sertifikāti, kas attiecas uz ražojumiem un personālu, un citi apliecinājumi, ko izdod saskaņā ar harmonizētiem standartiem, ir derīgi un ticami.

ES, Eiropas Komisija, EBTA un valsts kompetentās iestādes atzīst, ka akreditācija ir pilnvarojums struktūrām, kas darbojas atbilstības novērtēšanas jomā, un tāpēc ir līdzeklis, kā panākt lietotāju uzticību. Tādējādi tā stiprina dalībvalstu savstarpēju uzticēšanos atbilstības novērtēšanas struktūru kompetencei un tātad arī atbilstības apliecinājumiem, ko tās izdod. Akreditācija nodrošina, lai struktūrām, kas darbojas atbilstības novērtēšanas jomā, būtu vajadzīgā kompetence, un tādēļ tās devums snieguma uzlabošanā ir neatsverams.

EA, Eiropas Komisija, EBTA un valsts kompetentās iestādes atzīst, ka akreditācija ietekmē vairākas sabiedrībai svarīgas jomas, piemēram, veselību un drošību, vidi, nozares konkurētspēju un citas. Tā veicina drošumu tirgū un tādejādi arī lietotāju uzticību Eiropas tirgum – tas ir izšķirīgi svarīgi iekšējā tirgus pareizai darbībai. Akreditācija ir bijusi tehniskā kompetences atzīšanas līdzeklis daudzās jomās, piemēram, vides vadības sistēmās, vides vadības un audita sistēmā (EMAS) un pārtikas analīzes testos. Akreditācijai var būt svarīga loma sabiedriskajā kārtībā, un ar to var ļoti enerģiski atbalstīt tiesību aktus, jo īpaši saistībā ar ES jaunās pieejas direktīvām atbalstīt atbilstības novērtēšanas struktūru paziņošanas procesu dalībvalstīs. Tādējādi akreditācija ir līdzeklis, kā nodrošināt, lai visas paziņotās struktūras darbotos atbilstīgi vieniem un tiem pašiem standartiem.

EA, Eiropas Komisija, EBTA un valsts kompetentās iestādes atzīst, ka, lai akreditācija nodrošinātu autoritatīvu kontroli kā pievienoto vērtību, pilnībā ievērojot piemērojamās mainīgās tehniskās prasības, gan regulētajās, gan neregulētajās (tirgus virzītajās) jomās, kurā jānovērtē atbilstība, tas jāuztic publiskai iestādei, kas ir neatkarīga un uzņemas pārskatatbildību pret ieinteresētajām personām, bez ieinteresētības, bez komerciāla spiediena un akreditācijas struktūrām nekonkurējot ne ar atbilstības novērtēšanas struktūrām, ne ar citām akreditācijas struktūrām.

EA, Eiropas Komisija, EBTA un valsts kompetentās iestādes atzīst, ka akreditācijas pakalpojumu efektivitāte atbilstības novērtēšanas jomā ir saistīta ar Eiropas akreditācijas modeļa saskaņotību neatkarīgi no politikas jomas. Šo modeli veido, pamatojoties uz kopīgiem principiem, un visā EEZ īsteno vienveidīgi, izmantojot harmonizētus tehniskos kritērijus, kas īpaši pielāgoti politikas jomai un instrumentam.

Šo pamatnostādņu mērķis ir pilnīgot attiecības, kas izveidotas saskaņā ar 1992. gadā parakstīto Eiropas Kopienu Komisijas un Eiropas sadarbības akreditācijai saprašanās memorandu atbilstības novērtēšanas jomā un 2005. gadā parakstīto Kopīgā pētniecības centra, kas ir Eiropas Komisijas ģenerāldirektorāts, un Eiropas sadarbības akreditācijai sadarbības nolīgumu par ķīmijas mērījumu ticamību un salīdzināmību.

Tā kā situācija akreditācijas jomā gadu gaitā ir mainījusies, EA, Eiropas Komisija, EBTA un kompetentās valsts iestādes vienojas, ka, lai ņemtu vērā pārmaiņas, ar šīm pamatnostādnēm jāatjaunina iepriekšminētie sadarbības dokumenti.

2.   EIROPAS AKREDITĀCIJAS ATTĪSTĪBA

EA, Eiropas Komisija un EBTA uzskata, ka šajās pamatnostādnēs jāņem vērā šādi elementi.

| — | Akreditācijas būtība prasa, lai to veiktu publiska iestāde. Šo būtību pamato daudzējādās saiknes ar valsts pārvaldi, tomēr tās neietekmē publiskās iestādes pamatbūtību un atbildību par akreditāciju. Pēdējo gadu laikā kļuvis acīmredzams, ka jānostiprina akreditācijas kā valsts iestādes veiktas darbības aspekts un jākonsolidē publisko akreditācijas struktūru vieta ES/EBTA dalībvalstīs un to attiecības ar attiecīgajām valsts iestādēm. |
| --- | --- |

—

Akreditācijas būtība prasa, lai to veiktu publiska iestāde. Šo būtību pamato daudzējādās saiknes ar valsts pārvaldi, tomēr tās neietekmē publiskās iestādes pamatbūtību un atbildību par akreditāciju. Pēdējo gadu laikā kļuvis acīmredzams, ka jānostiprina akreditācijas kā valsts iestādes veiktas darbības aspekts un jākonsolidē publisko akreditācijas struktūru vieta ES/EBTA dalībvalstīs un to attiecības ar attiecīgajām valsts iestādēm.

| — | Publiskās iestādes attiecības valsts līmenī nosaka ar dažādiem juridiskiem risinājumiem katrai akreditācijas struktūrai. Režīmi ir atšķirīgi, jo atšķiras arī atbildības pakāpe un saņemto pilnvaru apjoms. Mūsdienās ir skaidrs, ka akreditācijas struktūrām nepieciešams tāds statuss, ka tās var uzskatīt par publisku iestādi. |
| --- | --- |

—

Publiskās iestādes attiecības valsts līmenī nosaka ar dažādiem juridiskiem risinājumiem katrai akreditācijas struktūrai. Režīmi ir atšķirīgi, jo atšķiras arī atbildības pakāpe un saņemto pilnvaru apjoms. Mūsdienās ir skaidrs, ka akreditācijas struktūrām nepieciešams tāds statuss, ka tās var uzskatīt par publisku iestādi.

| — | Kopš 70. gadiem, kad valsts iestādes sāka izmantot akreditāciju, lai ieviestu līdzekļus, kā novērtēt atbilstības novērtēšanas struktūru kompetenci, visā Eiropā un pasaulē tika izstrādātas dažādas pieejas un sistēmas. Pirmā iniciatīva tuvināt dažādos akreditācijas dienestus reģionu un starptautiskā līmenī bija Rietumeiropas Kalibrācijas sadarbības (WECC) izveide 1976. gadā, tai sekoja Starptautiskā Laboratoriju akreditācijas sadarbības (ILAC) izveide 1977. gadā. Tad, 1987. gadā, tika izveidota Rietumeiropas Laboratoriju akreditācijas sadarbība (WELAC). WECC un WELAC 1994. gadā tika apvienotas, izveidojot Eiropas Sadarbību laboratoriju akreditācijai (EAL). Starplaikā, proti, 1991. gadā, tika izveidota Eiropas sertifikācijas akreditācija (EAC). Starptautiskā līmenī tika nodibināts Starptautiskais Akreditācijas forums (IAF) sertifikācijas jomā, aptverot sertifikācijas un inspekcijas struktūru akreditāciju. EAL un EAC 1997. gadā tika apvienotas, izveidot EA, kas vēlāk, 2000. gadā, kļuva par juridisku personu. EA ir reģistrēta saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem kā bezpeļņas organizācija, kas apvieno valsts akreditācijas struktūras, kuras darbojas kā publiskas iestādes visu atbilstības novērtēšanas darbību akreditācijas jomā. |
| --- | --- |

—

Kopš 70. gadiem, kad valsts iestādes sāka izmantot akreditāciju, lai ieviestu līdzekļus, kā novērtēt atbilstības novērtēšanas struktūru kompetenci, visā Eiropā un pasaulē tika izstrādātas dažādas pieejas un sistēmas. Pirmā iniciatīva tuvināt dažādos akreditācijas dienestus reģionu un starptautiskā līmenī bija Rietumeiropas Kalibrācijas sadarbības (WECC) izveide 1976. gadā, tai sekoja Starptautiskā Laboratoriju akreditācijas sadarbības (ILAC) izveide 1977. gadā. Tad, 1987. gadā, tika izveidota Rietumeiropas Laboratoriju akreditācijas sadarbība (WELAC). WECC un WELAC 1994. gadā tika apvienotas, izveidojot Eiropas Sadarbību laboratoriju akreditācijai (EAL). Starplaikā, proti, 1991. gadā, tika izveidota Eiropas sertifikācijas akreditācija (EAC). Starptautiskā līmenī tika nodibināts Starptautiskais Akreditācijas forums (IAF) sertifikācijas jomā, aptverot sertifikācijas un inspekcijas struktūru akreditāciju. EAL un EAC 1997. gadā tika apvienotas, izveidot EA, kas vēlāk, 2000. gadā, kļuva par juridisku personu. EA ir reģistrēta saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem kā bezpeļņas organizācija, kas apvieno valsts akreditācijas struktūras, kuras darbojas kā publiskas iestādes visu atbilstības novērtēšanas darbību akreditācijas jomā.

| — | Lai harmonizētu akreditācijas noteikumus, procedūras un praksi, lai veicinātu un atvieglotu brīvo globālo tirdzniecību, akreditācijas struktūru sadarbība Eiropas (un starptautiskā) līmenī jāpapildina un jāatbalsta ar labvēlīgu leģislatīvo vidi. Ar iepriekš minēto saprašanās memorandu pirmo reizi publiski tika atzīta EA. |
| --- | --- |

—

Lai harmonizētu akreditācijas noteikumus, procedūras un praksi, lai veicinātu un atvieglotu brīvo globālo tirdzniecību, akreditācijas struktūru sadarbība Eiropas (un starptautiskā) līmenī jāpapildina un jāatbalsta ar labvēlīgu leģislatīvo vidi. Ar iepriekš minēto saprašanās memorandu pirmo reizi publiski tika atzīta EA.

| — | Noslēdzot EEZ līgumu, EBTA valstis, kas ir minētā līguma puses, apņēmās piedalīties vienotajā tirgū ar tādām pašām tiesībām un pienākumiem kā ES dalībvalstis. Tā kā ierosinātā Akreditācijas regula būtu dokuments, kas attiektos uz EEZ, tai jāizveido tāds pats juridiskais pamats akreditācijas izmantošanai EBTA EEZ valstīs kā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

—

Noslēdzot EEZ līgumu, EBTA valstis, kas ir minētā līguma puses, apņēmās piedalīties vienotajā tirgū ar tādām pašām tiesībām un pienākumiem kā ES dalībvalstis. Tā kā ierosinātā Akreditācijas regula būtu dokuments, kas attiektos uz EEZ, tai jāizveido tāds pats juridiskais pamats akreditācijas izmantošanai EBTA EEZ valstīs kā Eiropas Savienībā.

| — | Akreditācijas politikai, kas būtu saderīga ar šīm pamatnostādnēm, un kvalitatīvas infrastruktūras izveidei, vajadzētu būt prioritārai Turcijā, jo tas ir būtisks aspekts ES un Turcijas muitas savienībai un tās pienācīgai darbībai. |
| --- | --- |

—

Akreditācijas politikai, kas būtu saderīga ar šīm pamatnostādnēm, un kvalitatīvas infrastruktūras izveidei, vajadzētu būt prioritārai Turcijā, jo tas ir būtisks aspekts ES un Turcijas muitas savienībai un tās pienācīgai darbībai.

Ņemot vērā iepriekš minētos faktus, EA, Eiropas Komisija, EBTA un kompetentās valsts iestādes vēlas apstiprināt, ka ir vienisprātis par vairākiem politiskiem mērķiem un akreditācijas lomu šajā kontekstā, attiecību un sadarbības principiem un pašreizējiem nodomiem sasniegt šos mērķus.

3.   KOPĪGI POLITIKAS MĒRĶI

EA, Eiropas Komisijai, EBTA un kompetentajām valsts iestādēm ir kopīga izpratne par to, ka akreditācijai ir svarīga loma iekšējā tirgū un Eiropas pilsoņu dzīves kvalitātē un ka tā ir svarīgs atbalsta instruments Eiropas politikai un tiesību aktiem, kas atbilst sabiedrības interesēm, konkrēti, Kopienas harmonizētāju tiesību aktu īstenošanā. Tāpēc Eiropas akreditācijas politikas mērķi ir šādi.

| — | Veicināt iekšējā tirgus pareizu darbību, atvieglot preču un pakalpojumu brīvu apriti, nodrošinot to spēju apmierināt Eiropas ekonomikas un sabiedrības vajadzības, ņemot vērā visus ekonomiskos, sociālos, vides un citu sabiedriskas intereses jomu aspektus un jo īpaši panākot augstu veselības, drošības, vides un patērētāju aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

—

Veicināt iekšējā tirgus pareizu darbību, atvieglot preču un pakalpojumu brīvu apriti, nodrošinot to spēju apmierināt Eiropas ekonomikas un sabiedrības vajadzības, ņemot vērā visus ekonomiskos, sociālos, vides un citu sabiedriskas intereses jomu aspektus un jo īpaši panākot augstu veselības, drošības, vides un patērētāju aizsardzības līmeni.

| — | Veicināt tehnisko šķēršļu likvidēšanu tirdzniecībā, panākot uzticību akreditētiem atbilstības novērtēšanas pakalpojumiem un attiecīgiem rezultātiem, tādējādi novēršot vajadzību pēc daudzkārtējas ražojumu, sistēmu vai pakalpojumu akreditācijas un novērtējumiem katrā valstī, kur šos ražojumus un pakalpojumus laiž tirgū, un veicinot arī Eiropas ekonomikas konkurētspēju. |
| --- | --- |

—

Veicināt tehnisko šķēršļu likvidēšanu tirdzniecībā, panākot uzticību akreditētiem atbilstības novērtēšanas pakalpojumiem un attiecīgiem rezultātiem, tādējādi novēršot vajadzību pēc daudzkārtējas ražojumu, sistēmu vai pakalpojumu akreditācijas un novērtējumiem katrā valstī, kur šos ražojumus un pakalpojumus laiž tirgū, un veicinot arī Eiropas ekonomikas konkurētspēju.

| — | Izplatīt un veicināt Eiropas akreditācijas modeli, kura pamatā ir šādi principi: akreditācijas struktūras darbojas kā publiska iestāde, akreditācija notiek bez komerciālas motivācijas un bez konkurences kā starp akreditācijas struktūrām un atbilstības novērtēšanas struktūrām, tā starp pašām akreditācijas struktūrām. |
| --- | --- |

—

Izplatīt un veicināt Eiropas akreditācijas modeli, kura pamatā ir šādi principi: akreditācijas struktūras darbojas kā publiska iestāde, akreditācija notiek bez komerciālas motivācijas un bez konkurences kā starp akreditācijas struktūrām un atbilstības novērtēšanas struktūrām, tā starp pašām akreditācijas struktūrām.

| — | Saglabāt akreditācijas kā galvenā pīlāra lomu attiecībā uz pārredzamību un publisko iestāžu un tirgus uzticību atbilstības novērtēšanas struktūrām neatkarīgi no tā, vai tās darbojas regulētā vai neregulētā jomā. |
| --- | --- |

—

Saglabāt akreditācijas kā galvenā pīlāra lomu attiecībā uz pārredzamību un publisko iestāžu un tirgus uzticību atbilstības novērtēšanas struktūrām neatkarīgi no tā, vai tās darbojas regulētā vai neregulētā jomā.

| — | Būt pēdējam un autoritatīvam atbilstības novērtēšanas darbību kontroles līmenim attiecībā uz atbilstības novērtēšanas struktūru tehnisko kompetenci un profesionālās ētikas ievērošanu, radot savstarpēju uzticību. |
| --- | --- |

—

Būt pēdējam un autoritatīvam atbilstības novērtēšanas darbību kontroles līmenim attiecībā uz atbilstības novērtēšanas struktūru tehnisko kompetenci un profesionālās ētikas ievērošanu, radot savstarpēju uzticību.

| — | Elastīgi pielāgoties un reaģēt uz tirgus un valsts publisko iestāžu vajadzībām un šajā ziņā būtiski atbalstīt valsts publisko iestāžu lēmumus, konkrēti, tad, kad akreditāciju izmanto Kopienas tiesību aktu atbalstam, piemēram, pamatoti izvēloties atbilstības novērtēšanas struktūras, par ko paredzēts paziņot, ka tās spēj veikt uzdevumus saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

Elastīgi pielāgoties un reaģēt uz tirgus un valsts publisko iestāžu vajadzībām un šajā ziņā būtiski atbalstīt valsts publisko iestāžu lēmumus, konkrēti, tad, kad akreditāciju izmanto Kopienas tiesību aktu atbalstam, piemēram, pamatoti izvēloties atbilstības novērtēšanas struktūras, par ko paredzēts paziņot, ka tās spēj veikt uzdevumus saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.

| — | Lai palielinātu akreditācijas dienestu darba saskanību, vienlīdzību, pārskatāmību un sadarbību gan regulētajās, gan neregulētajās jomās, ņemot vērā brīvību tirgus dalībniekiem jomās, kur akreditācija nav obligāta, izmatot akreditācijas pakalpojumus, joprojām veicināt būtiskākus un vienādi stingrus akreditācijas pakalpojumus ES/EBTA dalībvalstīs, izstrādājot visaptverošu akreditācijas satvaru. |
| --- | --- |

—

Lai palielinātu akreditācijas dienestu darba saskanību, vienlīdzību, pārskatāmību un sadarbību gan regulētajās, gan neregulētajās jomās, ņemot vērā brīvību tirgus dalībniekiem jomās, kur akreditācija nav obligāta, izmatot akreditācijas pakalpojumus, joprojām veicināt būtiskākus un vienādi stingrus akreditācijas pakalpojumus ES/EBTA dalībvalstīs, izstrādājot visaptverošu akreditācijas satvaru.

| — | Pienācīgi ņemot vērā sistēmas nodrošinātājus un sistēmas rezultātus, veicināt uz rezultātiem orientētu, kvalitātes virzītu un harmonizētu akreditācijas struktūru sniegumu, ko panāk ar stingru, efektīvu un labi funkcionējošu šo līdzīgo struktūru novērtēšanas sistēmu ar pareiziem un pārredzamiem novērtēšanas kritērijiem un procedūrām. |
| --- | --- |

—

Pienācīgi ņemot vērā sistēmas nodrošinātājus un sistēmas rezultātus, veicināt uz rezultātiem orientētu, kvalitātes virzītu un harmonizētu akreditācijas struktūru sniegumu, ko panāk ar stingru, efektīvu un labi funkcionējošu šo līdzīgo struktūru novērtēšanas sistēmu ar pareiziem un pārredzamiem novērtēšanas kritērijiem un procedūrām.

| — | Nepārtraukti izkopt un papildināt attiecīgā zināšanas, kompetenci un līdzekļus, kas ir akreditācijas struktūru rīcībā, lai varētu pienācīgi novērtēt atbilstības novērtēšanas struktūras kompetenci, paredzot tās tehnoloģiskās zināšanas un kompetenci un spēju veikt novērtēšanu saskaņā ar piemērojamajām prasībām: gan nozarēm noteiktajām, gan uz leģislatīvajiem instrumentiem orientētajām. |
| --- | --- |

—

Nepārtraukti izkopt un papildināt attiecīgā zināšanas, kompetenci un līdzekļus, kas ir akreditācijas struktūru rīcībā, lai varētu pienācīgi novērtēt atbilstības novērtēšanas struktūras kompetenci, paredzot tās tehnoloģiskās zināšanas un kompetenci un spēju veikt novērtēšanu saskaņā ar piemērojamajām prasībām: gan nozarēm noteiktajām, gan uz leģislatīvajiem instrumentiem orientētajām.

| — | Rosināt akreditētās atbilstības novērtēšanas struktūras nepārtraukti izkopt un papildināt attiecīgās zināšanas, kompetenci un līdzekļus, lai tās spētu sniegt uzticamus un atzītus atbilstības novērtēšanas pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

Rosināt akreditētās atbilstības novērtēšanas struktūras nepārtraukti izkopt un papildināt attiecīgās zināšanas, kompetenci un līdzekļus, lai tās spētu sniegt uzticamus un atzītus atbilstības novērtēšanas pakalpojumus.

| — | Atbalstīt ļoti kvalitatīvas atbilstības novērtēšanas darbības neatkarīgi no tā, vai tās tiek veiktas tiesību aktu īstenošanas jomā vai ne, un veikt šīs darbības, ievērojot pārredzamību. Šā mērķa labad akreditācijas politikas izstrādē ir būtiski iesaistīt attiecīgās ieinteresētās personas, lai nodrošinātu politikas vispārēju pieņemšanu un saskaņotu pieeju. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt ļoti kvalitatīvas atbilstības novērtēšanas darbības neatkarīgi no tā, vai tās tiek veiktas tiesību aktu īstenošanas jomā vai ne, un veikt šīs darbības, ievērojot pārredzamību. Šā mērķa labad akreditācijas politikas izstrādē ir būtiski iesaistīt attiecīgās ieinteresētās personas, lai nodrošinātu politikas vispārēju pieņemšanu un saskaņotu pieeju.

| — | Ciešā sadarbībā ar ES/EBTA dalībvalstu publiskajām iestādēm veicināt akreditācijas izmantošanu nozarēs un darbības jomās, kur akreditācijas potenciāls nav pilnība izmantots, jo īpaši regulētajās jomās. |
| --- | --- |

—

Ciešā sadarbībā ar ES/EBTA dalībvalstu publiskajām iestādēm veicināt akreditācijas izmantošanu nozarēs un darbības jomās, kur akreditācijas potenciāls nav pilnība izmantots, jo īpaši regulētajās jomās.

| — | Veicināt akreditācijas izstrādi starptautiskā līmenī, jo īpaši lai stiprinātu akreditācijas aspektus, par ko ir sabiedriska interese, un veicinātu akreditācijas sertifikātu un attiecīgās atbilstības novērtēšanas rezultātu savstarpēju pieņemšanu un atzīšanu visā pasaulē. |
| --- | --- |

—

Veicināt akreditācijas izstrādi starptautiskā līmenī, jo īpaši lai stiprinātu akreditācijas aspektus, par ko ir sabiedriska interese, un veicinātu akreditācijas sertifikātu un attiecīgās atbilstības novērtēšanas rezultātu savstarpēju pieņemšanu un atzīšanu visā pasaulē.

| — | Veicināt testēšanas un inspekcijas ziņojumu, sertifikātu un citu ES/EBTA dalībvalstīs akreditētu atbilstības novērtēšanas struktūru izdotu apliecinājumu savstarpēju atzīšanu visā Eiropā un pasaulē, nepamatoti neierobežojot to darbību. |
| --- | --- |

—

Veicināt testēšanas un inspekcijas ziņojumu, sertifikātu un citu ES/EBTA dalībvalstīs akreditētu atbilstības novērtēšanas struktūru izdotu apliecinājumu savstarpēju atzīšanu visā Eiropā un pasaulē, nepamatoti neierobežojot to darbību.

| — | Kandidātvalstīm, potenciālajām kandidātvalstīm un kaimiņvalstīm paredzēt vērā ņemamu instrumentu, kā stiprināt to ekonomiku pielāgošanos Kopienas tirgum un veicināt tehnisko sadarbību, palīdzību un savstarpējas atzīšanas nolīgumus ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

—

Kandidātvalstīm, potenciālajām kandidātvalstīm un kaimiņvalstīm paredzēt vērā ņemamu instrumentu, kā stiprināt to ekonomiku pielāgošanos Kopienas tirgum un veicināt tehnisko sadarbību, palīdzību un savstarpējas atzīšanas nolīgumus ar trešām valstīm.

| — | Visās atbilstības novērtēšanas jomās veicināt pētniecību un attīstību, kas atbilstu tehnoloģiju straujajai attīstībai un procesiem rūpniecībā un pakalpojumu jomā, un sekmēt savstarpējas salīdzināšanas un kvalifikācijas testu izmantošanu, konstruktīvi norādot akreditēto atbilstības novērtēšanas darbību rezultātu kvalitāti. |
| --- | --- |

—

Visās atbilstības novērtēšanas jomās veicināt pētniecību un attīstību, kas atbilstu tehnoloģiju straujajai attīstībai un procesiem rūpniecībā un pakalpojumu jomā, un sekmēt savstarpējas salīdzināšanas un kvalifikācijas testu izmantošanu, konstruktīvi norādot akreditēto atbilstības novērtēšanas darbību rezultātu kvalitāti.

4.   ATTIECĪBU UN SADARBĪBAS PRINCIPI

Lai sasniegtu šos mērķus, EA, Eiropas Komisija, EBTA un kompetentās valsts iestādes ir vienisprātis, ka:

| — | EA attiecības ar valsts iestādēm Eiropas līmenī un ar valsts publiskajām iestādēm jābalsta uz iepriekš 3. punktā noteikto kopīgo mērķu atzīšanu, ievērojot savus konkrētos pienākumus un kompetenci. Tās uzsver, ka sadarbības pamatu pamats ir pastāvīgs, atklāts un pārredzams dialogs starp tām; |
| --- | --- |

—

EA attiecības ar valsts iestādēm Eiropas līmenī un ar valsts publiskajām iestādēm jābalsta uz iepriekš 3. punktā noteikto kopīgo mērķu atzīšanu, ievērojot savus konkrētos pienākumus un kompetenci. Tās uzsver, ka sadarbības pamatu pamats ir pastāvīgs, atklāts un pārredzams dialogs starp tām;

| — | EA, Eiropas Komisijas, EBTA un dalībvalstu kompetento iestāžu sadarbībā vitāli svarīga ir to valsts struktūru dalība, kas ir EA locekles. Lai šīs pamatnostādnes nestu vēlamos rezultātus, vajadzīga visu attiecīgo struktūru sadarbība un kopīga 3. punktā noteikto mērķu izpratne; |
| --- | --- |

—

EA, Eiropas Komisijas, EBTA un dalībvalstu kompetento iestāžu sadarbībā vitāli svarīga ir to valsts struktūru dalība, kas ir EA locekles. Lai šīs pamatnostādnes nestu vēlamos rezultātus, vajadzīga visu attiecīgo struktūru sadarbība un kopīga 3. punktā noteikto mērķu izpratne;

| — | EA iekšējiem noteikumiem jānodrošina, lai neatkarīgi no tā, vai attiecīgā joma ir regulēta vai ne, tiktu pienācīgi pārstāvētas akreditācijā ieinteresētās personas, tā ka, sagatavojot akreditācijas pamatnostādnes un citus dokumentus, tiktu ņemti vērā pēc iespējas daudzi viedokļi un procedūras būtu atvērtas un pārskatāmas; |
| --- | --- |

—

EA iekšējiem noteikumiem jānodrošina, lai neatkarīgi no tā, vai attiecīgā joma ir regulēta vai ne, tiktu pienācīgi pārstāvētas akreditācijā ieinteresētās personas, tā ka, sagatavojot akreditācijas pamatnostādnes un citus dokumentus, tiktu ņemti vērā pēc iespējas daudzi viedokļi un procedūras būtu atvērtas un pārskatāmas;

| — | izstrādājot un īstenojot akreditācijas politiku, kuras pamatā ir efektīvu saziņas kanālu izveide un apņemšanās apmainīties ar informāciju, jānodrošina saskaņotība un vienveidība Eiropas un valsts līmenī; |
| --- | --- |

—

izstrādājot un īstenojot akreditācijas politiku, kuras pamatā ir efektīvu saziņas kanālu izveide un apņemšanās apmainīties ar informāciju, jānodrošina saskaņotība un vienveidība Eiropas un valsts līmenī;

| — | svarīgi ir censties, lai varētu viegli un pienācīgi apmierināt atšķirīgās tirgus vajadzības dažādās nozarēs un valsts publisko iestāžu vajadzības, jo tiek gaidīts, ka tās vislielākajā iespējamajā mērā izmantos akreditāciju, jo īpaši lai atbalstītu Kopienas tiesību aktus. |
| --- | --- |

—

svarīgi ir censties, lai varētu viegli un pienācīgi apmierināt atšķirīgās tirgus vajadzības dažādās nozarēs un valsts publisko iestāžu vajadzības, jo tiek gaidīts, ka tās vislielākajā iespējamajā mērā izmantos akreditāciju, jo īpaši lai atbalstītu Kopienas tiesību aktus.

5.   ĪSTENOŠANA

Ņemot vērā iepriekšējos punktos sniegto informāciju, EA gaida, lai Eiropas Komisija, EBTA un kompetentās valsts iestādes:

| — | saglabātu pārredzamu juridisko un politisko akreditācijas satvaru kā līdzekli, ar ko nostiprināt uzticību atbilstības novērtēšanai un paļāvību uz to, un attiecīgo rezultātu savstarpēju atzīšanu; |
| --- | --- |

—

saglabātu pārredzamu juridisko un politisko akreditācijas satvaru kā līdzekli, ar ko nostiprināt uzticību atbilstības novērtēšanai un paļāvību uz to, un attiecīgo rezultātu savstarpēju atzīšanu;

| — | izmantotu akreditāciju atbilstīgos gadījumos, lai atbalstītu Kopienas tiesību aktu un politikas īstenošanu un lai veicinātu tās izmantošanu šiem mērķiem; |
| --- | --- |

—

izmantotu akreditāciju atbilstīgos gadījumos, lai atbalstītu Kopienas tiesību aktu un politikas īstenošanu un lai veicinātu tās izmantošanu šiem mērķiem;

| — | starptautiskajās attiecībās veicinātu Eiropas akreditācijas modeli, pamatojoties uz principiem, ka akreditācijas struktūras darbojas kā publiskas iestādes un ka akreditāciju veic bez komerciālas motivācijas un bez konkurences; |
| --- | --- |

—

starptautiskajās attiecībās veicinātu Eiropas akreditācijas modeli, pamatojoties uz principiem, ka akreditācijas struktūras darbojas kā publiskas iestādes un ka akreditāciju veic bez komerciālas motivācijas un bez konkurences;

| — | apspriestos un sadarbotos ar EA un iesaistītu to tehniskos jautājumos, kas saistīti ar atbilstības novērtēšanas un akreditācijas jomā pieņemto Kopienas tiesību aktu un politikas īstenošanu un darbību, jo īpaši lai veicinātu attiecīgo standartu harmonizētu, saskaņotu un uzticamu piemērošanu saistībā ar Kopienas politiku un tiesību aktiem; |
| --- | --- |

—

apspriestos un sadarbotos ar EA un iesaistītu to tehniskos jautājumos, kas saistīti ar atbilstības novērtēšanas un akreditācijas jomā pieņemto Kopienas tiesību aktu un politikas īstenošanu un darbību, jo īpaši lai veicinātu attiecīgo standartu harmonizētu, saskaņotu un uzticamu piemērošanu saistībā ar Kopienas politiku un tiesību aktiem;

| — | aicinātu EA konkrētos gadījumos risināt tehniskus jautājumus vai sniegt nepieciešamās zināšanas par īpašas kārtības izstrādi Kopienas iniciatīvu atbalstam; |
| --- | --- |

—

aicinātu EA konkrētos gadījumos risināt tehniskus jautājumus vai sniegt nepieciešamās zināšanas par īpašas kārtības izstrādi Kopienas iniciatīvu atbalstam;

| — | nodrošinātu iespēju EA efektīvi piedalīties dažādās nozaru darba grupās, kas atbild par Kopienas tiesību aktu izstrādi un īstenošanu saistībā ar akreditāciju, un aicinātu EA izstrādāt un pārskatīt nozaru akreditācijas shēmas, kam jāatbilst īpašām sīki izstrādātām ar tehnoloģiju vai veselību un drošumu, vai vidi saistītām prasībām jomās, uz kurām attiecas Kopienas tiesību akti; |
| --- | --- |

—

nodrošinātu iespēju EA efektīvi piedalīties dažādās nozaru darba grupās, kas atbild par Kopienas tiesību aktu izstrādi un īstenošanu saistībā ar akreditāciju, un aicinātu EA izstrādāt un pārskatīt nozaru akreditācijas shēmas, kam jāatbilst īpašām sīki izstrādātām ar tehnoloģiju vai veselību un drošumu, vai vidi saistītām prasībām jomās, uz kurām attiecas Kopienas tiesību akti;

| — | attiecīgā gadījumā Eiropas Akreditācijai darītu pieejamas zināšanas, kas ir Kopīgā pētniecības centra rīcībā, jo īpaši tā References materiālu un mērījumu institūtā (IRMM), attiecībā uz atbilstības novērtēšanas rezultātu kvalitātes uzlabošanu; |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā Eiropas Akreditācijai darītu pieejamas zināšanas, kas ir Kopīgā pētniecības centra rīcībā, jo īpaši tā References materiālu un mērījumu institūtā (IRMM), attiecībā uz atbilstības novērtēšanas rezultātu kvalitātes uzlabošanu;

| — | starptautiskās diskusijās ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, kā arī īstenojot tirdzniecības nolīgumus ar trešām valstīm, attiecībā uz atbilstības novērtēšanu, kvalitāti, atbilstības novērtēšanas struktūru kompetenci un akreditāciju sistemātiski apsvērtu iespēju atsaukties uz EA; |
| --- | --- |

—

starptautiskās diskusijās ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, kā arī īstenojot tirdzniecības nolīgumus ar trešām valstīm, attiecībā uz atbilstības novērtēšanu, kvalitāti, atbilstības novērtēšanas struktūru kompetenci un akreditāciju sistemātiski apsvērtu iespēju atsaukties uz EA;

| — | attiecīgā gadījumā konsultētos un aktīvi sadarbotos ar EA, izveidojot un īstenojot Eiropas tehniskās palīdzības un sadarbības programmas trešām valstīm akreditācijas un atbilstības novērtēšanas jomā; |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā konsultētos un aktīvi sadarbotos ar EA, izveidojot un īstenojot Eiropas tehniskās palīdzības un sadarbības programmas trešām valstīm akreditācijas un atbilstības novērtēšanas jomā;

| — | cik vien iespējams atvieglotu koordinētu pieeju akreditācijai starp EA un struktūrām, kas ir tās locekles, un attiecīgajām valsts publiskajām iestādēm, jo īpaši lai atbalstītu Kopienas tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- |

—

cik vien iespējams atvieglotu koordinētu pieeju akreditācijai starp EA un struktūrām, kas ir tās locekles, un attiecīgajām valsts publiskajām iestādēm, jo īpaši lai atbalstītu Kopienas tiesību aktu īstenošanu;

| — | rosinātu, lai attiecīgajos dienestos izplatītu zināšanas par akreditāciju un tās potenciālu; |
| --- | --- |

—

rosinātu, lai attiecīgajos dienestos izplatītu zināšanas par akreditāciju un tās potenciālu;

| — | atbalstītu EA centienus popularizēt Eiropas akreditācijas modeli starptautiskos akreditācijas forumos, piemēram, ILAC, IAF, un citās reģionālās akreditācijas sadarbībās. |
| --- | --- |

—

atbalstītu EA centienus popularizēt Eiropas akreditācijas modeli starptautiskos akreditācijas forumos, piemēram, ILAC, IAF, un citās reģionālās akreditācijas sadarbībās.

| — | atbalstītu EA centienus palielināt darbības lietderību un efektivitāti, pastāvīgi uzlabojot un palielinot profesionālu organizāciju. |
| --- | --- |

—

atbalstītu EA centienus palielināt darbības lietderību un efektivitāti, pastāvīgi uzlabojot un palielinot profesionālu organizāciju.

No savas puses Eiropas Komisija, EBTA un kompetentās valsts iestādes gaida, lai EA:

| — | turpinātu darboties kā Eiropas valsts akreditācijas struktūru sadarbības tīkls, kas sekmētu visā ES/EBTA un ārpus tām izmantotās akreditācijas vienveidību, pārredzamību, saskaņotību un lietderību; |
| --- | --- |

—

turpinātu darboties kā Eiropas valsts akreditācijas struktūru sadarbības tīkls, kas sekmētu visā ES/EBTA un ārpus tām izmantotās akreditācijas vienveidību, pārredzamību, saskaņotību un lietderību;

| — | pildītu publiskas iestādes misiju veidot un saglabāt uzticību atbilstības novērtēšanas struktūrām un šīs novērtēšanas rezultātiem, veicināt pārredzamu un kvalitātes virzītu sistēmu to kompetences novērtēšanai; |
| --- | --- |

—

pildītu publiskas iestādes misiju veidot un saglabāt uzticību atbilstības novērtēšanas struktūrām un šīs novērtēšanas rezultātiem, veicināt pārredzamu un kvalitātes virzītu sistēmu to kompetences novērtēšanai;

| — | izmantotu stingru, pārredzamu un vienveidīgu Eiropas līdzinieku novērtēšanas sistēmu un turpinātu uzlabot šo sistēmu. Jānodrošina, lai akreditācijas struktūrām, kas izturējušas līdzinieku novērtēšanu, būtu nepieciešamās tehniskās zināšanas un spējas novērtēt, apliecināt un regulāri uzraudzīt atbilstības novērtēšanas struktūru tehnisko kompetenci, jo īpaši tad, ja Eiropas akreditācijas infrastruktūras locekles izmanto akreditāciju, lai atbalstītu Kopienas tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- |

—

izmantotu stingru, pārredzamu un vienveidīgu Eiropas līdzinieku novērtēšanas sistēmu un turpinātu uzlabot šo sistēmu. Jānodrošina, lai akreditācijas struktūrām, kas izturējušas līdzinieku novērtēšanu, būtu nepieciešamās tehniskās zināšanas un spējas novērtēt, apliecināt un regulāri uzraudzīt atbilstības novērtēšanas struktūru tehnisko kompetenci, jo īpaši tad, ja Eiropas akreditācijas infrastruktūras locekles izmanto akreditāciju, lai atbalstītu Kopienas tiesību aktu īstenošanu;

| — | nodrošinātu, lai līdziniekus, kas ir tās locekļi, novērtētu tā, ka rezultāti visā ES/EBTA būtu līdzvērtīgi un publiski pieejami un ka tos varētu pamatot ar pareiziem un pārredzamiem novērtēšanas kritērijiem un procedūrām, ieskaitot pienācīgas pārsūdzības procedūras. Līdzinieku novērtēšanai jābūt arī līdzeklim kritēriju noteikšanai, kā veicināt turpmākus uzlabojumus; |
| --- | --- |

—

nodrošinātu, lai līdziniekus, kas ir tās locekļi, novērtētu tā, ka rezultāti visā ES/EBTA būtu līdzvērtīgi un publiski pieejami un ka tos varētu pamatot ar pareiziem un pārredzamiem novērtēšanas kritērijiem un procedūrām, ieskaitot pienācīgas pārsūdzības procedūras. Līdzinieku novērtēšanai jābūt arī līdzeklim kritēriju noteikšanai, kā veicināt turpmākus uzlabojumus;

| — | izmantotu piemērotu apmācības sistēmu novērtētājiem, lai līdzinieku novērtēšanas procesā nodrošinātu uzticamus, vienveidīgus un saskaņotus novērtējumus; |
| --- | --- |

—

izmantotu piemērotu apmācības sistēmu novērtētājiem, lai līdzinieku novērtēšanas procesā nodrošinātu uzticamus, vienveidīgus un saskaņotus novērtējumus;

| — | nodrošinātu, lai struktūras, kas ir tās locekles, pilnībā uzņemtos pārskatatbildību pret visām ieinteresētajām personām, neizmantotu akreditāciju peļņas gūšanai, neveiktu darbības, ko veic atbilstības novērtēšanas struktūras, nekonkurētu ar citām akreditācijas struktūrām. Ar savu locekļu starpniecību EA jānodrošina arī, lai atbilstības novērtēšanas struktūras, kas akreditē tirgus dalībniekus, tiem neuzliktu nevajadzīgu slogu. Atbilstības novērtēšanas struktūrām, kas tos akreditē, darbībā jāņem vērā uzņēmumu dažādība, lielums un darbības īpatnības, nemazinot nepieciešamo aizsardzību vai kvalitāti. Jānodrošina arī, lai tiktu ievērotas noteiktās konfidencialitātes prasības. Līdzīgi tiek gaidīts, ka struktūras, kas ir EA locekles, izmantos nepieciešamās tehniskās zināšanas un spējas novērtēt un apliecināt atbilstības novērtēšanas struktūru tehnisko kompetenci, kā arī regulāri uzraudzīt akreditētās struktūras. Ciktāl tas saistīts ar struktūrām, kuru darbība saistīta ar atbalstu Kopienas tiesību aktu īstenošanai, jānodrošina nepieciešamā koordinācija ar ES/EBTA dalībvalstu iestādēm, ņemot vērā, ka to struktūru pienākumi un uzdevumi, kuras ir EA locekles, ir nošķirti no citu valsts iestāžu pienākumiem un uzdevumiem; |
| --- | --- |

—

nodrošinātu, lai struktūras, kas ir tās locekles, pilnībā uzņemtos pārskatatbildību pret visām ieinteresētajām personām, neizmantotu akreditāciju peļņas gūšanai, neveiktu darbības, ko veic atbilstības novērtēšanas struktūras, nekonkurētu ar citām akreditācijas struktūrām. Ar savu locekļu starpniecību EA jānodrošina arī, lai atbilstības novērtēšanas struktūras, kas akreditē tirgus dalībniekus, tiem neuzliktu nevajadzīgu slogu. Atbilstības novērtēšanas struktūrām, kas tos akreditē, darbībā jāņem vērā uzņēmumu dažādība, lielums un darbības īpatnības, nemazinot nepieciešamo aizsardzību vai kvalitāti. Jānodrošina arī, lai tiktu ievērotas noteiktās konfidencialitātes prasības. Līdzīgi tiek gaidīts, ka struktūras, kas ir EA locekles, izmantos nepieciešamās tehniskās zināšanas un spējas novērtēt un apliecināt atbilstības novērtēšanas struktūru tehnisko kompetenci, kā arī regulāri uzraudzīt akreditētās struktūras. Ciktāl tas saistīts ar struktūrām, kuru darbība saistīta ar atbalstu Kopienas tiesību aktu īstenošanai, jānodrošina nepieciešamā koordinācija ar ES/EBTA dalībvalstu iestādēm, ņemot vērā, ka to struktūru pienākumi un uzdevumi, kuras ir EA locekles, ir nošķirti no citu valsts iestāžu pienākumiem un uzdevumiem;

| — | nodrošinātu informācijas apmaiņu par akreditācijas jautājumiem, kas jo īpaši svarīgi pētniecības un attīstības jomā. EA jāpalīdz Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra IRMM noteikt prioritātes un praktisko kārtību Viseiropas laboratoriju savstarpējai salīdzināšanai un apmācībai. Tiek gaidīts, ka vajadzības gadījumā EA veicinās kvalifikācijas testu paņēmienu izstrādi un piedāvāšanu. Turklāt, ja vajadzīgs un ja ir lietderīgi, EA jāsadarbojas ar Kopīgā pētniecības centra IRMM attiecībā uz iniciatīvām, kuru mērķis ir popularizēt metroloģijas kultūru un praksi akreditācijas un akreditētas atbilstības novērtēšanas pakalpojumos; |
| --- | --- |

—

nodrošinātu informācijas apmaiņu par akreditācijas jautājumiem, kas jo īpaši svarīgi pētniecības un attīstības jomā. EA jāpalīdz Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra IRMM noteikt prioritātes un praktisko kārtību Viseiropas laboratoriju savstarpējai salīdzināšanai un apmācībai. Tiek gaidīts, ka vajadzības gadījumā EA veicinās kvalifikācijas testu paņēmienu izstrādi un piedāvāšanu. Turklāt, ja vajadzīgs un ja ir lietderīgi, EA jāsadarbojas ar Kopīgā pētniecības centra IRMM attiecībā uz iniciatīvām, kuru mērķis ir popularizēt metroloģijas kultūru un praksi akreditācijas un akreditētas atbilstības novērtēšanas pakalpojumos;

| — | būtu atsaucīga Eiropas Komisijai un EBTA, ka arī dalībvalstu iestādēm attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar Kopienas kompetenci; |
| --- | --- |

—

būtu atsaucīga Eiropas Komisijai un EBTA, ka arī dalībvalstu iestādēm attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar Kopienas kompetenci;

| — | viegli un pienācīgi apmierinātu dažādās tirgus vajadzības dažādās nozarēs un valsts publisko iestāžu vajadzības, jo īpaši attiecībā uz Kopienas tiesību aktu īstenošanu un izstrādi. EA nosaka un palielina informētību par instrumentiem, kas nav pietiekami, bet kas ir vajadzīgi darbībām, kuras saistītas ar Kopienas tiesību aktu īstenošanu un, ja iespējams, pēc pieprasījuma piedalās to izstrādē; |
| --- | --- |

—

viegli un pienācīgi apmierinātu dažādās tirgus vajadzības dažādās nozarēs un valsts publisko iestāžu vajadzības, jo īpaši attiecībā uz Kopienas tiesību aktu īstenošanu un izstrādi. EA nosaka un palielina informētību par instrumentiem, kas nav pietiekami, bet kas ir vajadzīgi darbībām, kuras saistītas ar Kopienas tiesību aktu īstenošanu un, ja iespējams, pēc pieprasījuma piedalās to izstrādē;

| — | pienācīgi ņemtu vērā ieteikumus un pamatnostādnes, ko, apspriedušās ar dalībvalstu iestādēm, sniedz Eiropas Komisija un EBTA par politikas jautājumiem akreditācijas jomā; |
| --- | --- |

—

pienācīgi ņemtu vērā ieteikumus un pamatnostādnes, ko, apspriedušās ar dalībvalstu iestādēm, sniedz Eiropas Komisija un EBTA par politikas jautājumiem akreditācijas jomā;

| — | informētu Eiropas Komisiju un EBTA par politiku un darbībām, kas tiek izstrādātas un kas ir visu pušu interesēs, un regulāri ziņo par EA stratēģijas un politikas izstrādi; |
| --- | --- |

—

informētu Eiropas Komisiju un EBTA par politiku un darbībām, kas tiek izstrādātas un kas ir visu pušu interesēs, un regulāri ziņo par EA stratēģijas un politikas izstrādi;

| — | sadarbotos ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un izveidotu un uzturētu piemērotu mehānismu, kā tām darīt zināmu savu viedokli; |
| --- | --- |

—

sadarbotos ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un izveidotu un uzturētu piemērotu mehānismu, kā tām darīt zināmu savu viedokli;

| — | visās procedūrās nodrošinātu atvērtību, pārskatāmību, vienveidību un kompetenci. Jo īpaši, izstrādājot pamatnostādnes, jāizmanto visu ieinteresētās personas pārstāvošo struktūru viedokļi un palīdzība. Garantējama regulāra informācijas sniegšana valsts iestādēm un atbilstības novērtēšanas struktūrām, kā arī attiecīgos gadījumos nodrošināma saskaņotība starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

—

visās procedūrās nodrošinātu atvērtību, pārskatāmību, vienveidību un kompetenci. Jo īpaši, izstrādājot pamatnostādnes, jāizmanto visu ieinteresētās personas pārstāvošo struktūru viedokļi un palīdzība. Garantējama regulāra informācijas sniegšana valsts iestādēm un atbilstības novērtēšanas struktūrām, kā arī attiecīgos gadījumos nodrošināma saskaņotība starptautiskā līmenī;

| — | apņemtos veikt lietderīgu un kvalitatīvu akreditāciju, kas nodrošina pievienoto vērtību visā atbilstības novērtēšanas tirgū. Jo īpaši tiek gaidīts, ka EA un tās locekles izstrādās un īstenos piemērotas stratēģijas un procedūras, lai pastāvīgi uzlabotu lietderību un kompetenci; |
| --- | --- |

—

apņemtos veikt lietderīgu un kvalitatīvu akreditāciju, kas nodrošina pievienoto vērtību visā atbilstības novērtēšanas tirgū. Jo īpaši tiek gaidīts, ka EA un tās locekles izstrādās un īstenos piemērotas stratēģijas un procedūras, lai pastāvīgi uzlabotu lietderību un kompetenci;

| — | aktīvi piedalītos starptautisko organizāciju darbībās akreditācijas jomā un ziņotu par šādām darbībām Eiropas Komisijai un EBTA; |
| --- | --- |

—

aktīvi piedalītos starptautisko organizāciju darbībās akreditācijas jomā un ziņotu par šādām darbībām Eiropas Komisijai un EBTA;

| — | Eiropas un starptautiskā līmenī apņemtos pielāgot spēkā esošos noteikumus par līdzinieku veiksmīgu novērtēšanu, tā lai sāktu līdzinieku novērtēšanas procesu visām valsts atzītām akreditācijas struktūrām visās tehniskajās jomās neatkarīgi no akreditēto atbilstības novērtēšanas struktūru lieluma un skaita; |
| --- | --- |

—

Eiropas un starptautiskā līmenī apņemtos pielāgot spēkā esošos noteikumus par līdzinieku veiksmīgu novērtēšanu, tā lai sāktu līdzinieku novērtēšanas procesu visām valsts atzītām akreditācijas struktūrām visās tehniskajās jomās neatkarīgi no akreditēto atbilstības novērtēšanas struktūru lieluma un skaita;

| — | apņemtos īstenot un atbalstītu darbības, kas vērstas uz Eiropas akreditācijas pamanāmības uzlabošanu, un popularizētu Eiropas akreditācijas modeli; |
| --- | --- |

—

apņemtos īstenot un atbalstītu darbības, kas vērstas uz Eiropas akreditācijas pamanāmības uzlabošanu, un popularizētu Eiropas akreditācijas modeli;

| — | veicinātu akreditācijas struktūru attīstību valstīs, kas pieteikušās dalībai ES vai EBTA, lai panāktu to pilnīgu dalību un iestāšanos EA. Tiklīdz tiktu izpildīti piemēroti un apstiprināti nosacījumi, piešķirtu pilntiesīgu locekļu statusu. Censtos veicināt kvalitatīvas infrastruktūras izveidi šajās valstīs; |
| --- | --- |

—

veicinātu akreditācijas struktūru attīstību valstīs, kas pieteikušās dalībai ES vai EBTA, lai panāktu to pilnīgu dalību un iestāšanos EA. Tiklīdz tiktu izpildīti piemēroti un apstiprināti nosacījumi, piešķirtu pilntiesīgu locekļu statusu. Censtos veicināt kvalitatīvas infrastruktūras izveidi šajās valstīs;

| — | sadarbotos ar Eiropas Komisiju, EBTA un kompetentajām valsts iestādēm saistībā ar Kopienas un EBTA trešām valstīm paredzētās tehniskās palīdzības un sadarbības programmām. |
| --- | --- |

—

sadarbotos ar Eiropas Komisiju, EBTA un kompetentajām valsts iestādēm saistībā ar Kopienas un EBTA trešām valstīm paredzētās tehniskās palīdzības un sadarbības programmām.

---

| 21.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 116/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 116/12

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

2009/C 116/05

| Lēmuma pieņemšanas datums | 13.1.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 7/08 |
| Dalībvalsts | Luksemburga |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Aides à des activités de publicité et de promotion en faveur des produits agricoles |
| Juridiskais pamats | Loi |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsta piešķiršana reklāmas un veicināšanas pasākumiem ar mērķi rosināt patērētājus iegādāties kvalitatīvus lauksaimniecības produktus |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | EUR 660 000 |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 6 gadi |
| Tautsaimniecības nozare(-s) | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministère de l'Agriculture, de la Viticulture et du Développement rural |
| 1, rue de la Congrégation |
| 2913 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

Lēmuma pieņemšanas datums

13.1.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 7/08

Dalībvalsts

Luksemburga

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Aides à des activités de publicité et de promotion en faveur des produits agricoles

Juridiskais pamats

Loi

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsta piešķiršana reklāmas un veicināšanas pasākumiem ar mērķi rosināt patērētājus iegādāties kvalitatīvus lauksaimniecības produktus

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

EUR 660 000

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

6 gadi

Tautsaimniecības nozare(-s)

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministère de l'Agriculture, de la Viticulture et du Développement rural

1, rue de la Congrégation

2913 Luxembourg

LUXEMBOURG

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālas informācijas ir pieejams(-i) šādā tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 11.12.2008. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 454/08 |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | Bavārija |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Investitionsbeihilfen für den Zuckersektor |
| Juridiskais pamats | Richtlinie des Bayerischen Staatsministeriums für Landwirtschaft und Forsten zur investiven Förderung im Rahmen der Diversifizierungsbeihilfe Zucker du 1.9.2008, Nr. M 4-7613.1-163 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Atbalsta mērķis | Uzlabot konkurētspēju cukurbiešu ražošanas nozarē |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | 1 miljons euro |
| Atbalsta intensitāte | 25 % |
| Shēmas vai individuālā atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2009. |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft, Abteilung Förderwesen und Fachrecht |
| Menzinger Str. 54 |
| 80638 München |
| DEUTSCHLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

11.12.2008.

Valsts atbalsta numurs

N 454/08

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

Bavārija

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Investitionsbeihilfen für den Zuckersektor

Juridiskais pamats

Richtlinie des Bayerischen Staatsministeriums für Landwirtschaft und Forsten zur investiven Förderung im Rahmen der Diversifizierungsbeihilfe Zucker du 1.9.2008, Nr. M 4-7613.1-163

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Atbalsta mērķis

Uzlabot konkurētspēju cukurbiešu ražošanas nozarē

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

1 miljons euro

Atbalsta intensitāte

25 %

Shēmas vai individuālā atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2009.

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft, Abteilung Förderwesen und Fachrecht

Menzinger Str. 54

80638 München

DEUTSCHLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālas informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 13.1.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 491/08 |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | Mecklenburg-Vorpommern |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Beregnungsrichtlinie |
| Juridiskais pamats | Richtlinie zur Förderung mobiler Beregnungsmaschinen und - anlagen |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Ieguldījumi lauku saimniecībās tādu jaunu apūdeņošanas ierīču un iekārtu iegādei, kuras aprīkotas ar smidzinātāja sprauslām |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | Gada izdevumi: EUR 1 000 000
  Kopējais budžets: EUR 5 000 000 |
| Atbalsta intensitāte | 25 % no attaisnotajām izmaksām |
| Atbalsta ilgums | No Komisijas apstiprinājuma datuma līdz 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozare(s) | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Amt für Landwirtschaft Parchim |
| Lübzer Chaussee 12 |
| 19370 Parchim |
| DEUTSCHLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

13.1.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 491/08

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

Mecklenburg-Vorpommern

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Beregnungsrichtlinie

Juridiskais pamats

Richtlinie zur Förderung mobiler Beregnungsmaschinen und - anlagen

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Ieguldījumi lauku saimniecībās tādu jaunu apūdeņošanas ierīču un iekārtu iegādei, kuras aprīkotas ar smidzinātāja sprauslām

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

Gada izdevumi: EUR 1 000 000

Kopējais budžets: EUR 5 000 000

Atbalsta intensitāte

25 % no attaisnotajām izmaksām

Atbalsta ilgums

No Komisijas apstiprinājuma datuma līdz 31.12.2013.

Tautsaimniecības nozare(s)

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Amt für Landwirtschaft Parchim

Lübzer Chaussee 12

19370 Parchim

DEUTSCHLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālas informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 10.12.2008. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 561/08 |
| Dalībvalsts | Francija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Actions conduites par les interprofessions |
| Juridiskais pamats | Code rural, livre sixième, titre III (articles L 631-1 à L 632-13)
  Arrêtés interministériels relatifs à l'extension des accords interprofessionnels
  Accords interprofessionnels de financement |
| Pasākuma veids | Atbalsta pamatshēma |
| Mērķis | Tehniskā palīdzība;
  kvalitatīvi produkti;
  reklāma un tirdzniecības veicināšana;
  pētniecība un attīstība |
| Atbalsta veids | Iemaksas, kuras bijušas brīvprātīgas, bet kļuvušas obligātas |
| Budžets | Gada budžets: 250 miljoni euro (plānotais budžets) |
| Atbalsta intensitāte | Mainīga |
| Atbalsta ilgums | Līdz 2013. gada 31. decembrim |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Dažādas starpnozaru apvienības |
| Cita informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

10.12.2008.

Valsts atbalsta numurs

N 561/08

Dalībvalsts

Francija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Actions conduites par les interprofessions

Juridiskais pamats

Code rural, livre sixième, titre III (articles L 631-1 à L 632-13)

Arrêtés interministériels relatifs à l'extension des accords interprofessionnels

Accords interprofessionnels de financement

Pasākuma veids

Atbalsta pamatshēma

Mērķis

Tehniskā palīdzība;

kvalitatīvi produkti;

reklāma un tirdzniecības veicināšana;

pētniecība un attīstība

Atbalsta veids

Iemaksas, kuras bijušas brīvprātīgas, bet kļuvušas obligātas

Budžets

Gada budžets: 250 miljoni euro (plānotais budžets)

Atbalsta intensitāte

Mainīga

Atbalsta ilgums

Līdz 2013. gada 31. decembrim

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Dažādas starpnozaru apvienības

Cita informācija

—

Lçmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciâlas informâcijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 21.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 116/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 116/15

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

2009/C 116/06

| Lēmuma pieņemšanas datums | 30.3.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 6/08 |
| Dalībvalsts | Luksemburga |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Premier boisement de terres agricoles |
| Juridiskais pamats | Likums |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Atbalsta mērķis | Piešķirt atbalstu par lauksaimniecības zemju pirmreizēju apmežošanu |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | EUR 41 250 |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 41 % |
| Atbalsta ilgums | 4 gadi |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministère de l'Agriculture, de la Viticulture et du Développement rural |
| 1, rue de la Congrégation |
| 2913 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

Lēmuma pieņemšanas datums

30.3.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 6/08

Dalībvalsts

Luksemburga

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Premier boisement de terres agricoles

Juridiskais pamats

Likums

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Atbalsta mērķis

Piešķirt atbalstu par lauksaimniecības zemju pirmreizēju apmežošanu

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

EUR 41 250

Atbalsta intensitāte

Līdz 41 %

Atbalsta ilgums

4 gadi

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministère de l'Agriculture, de la Viticulture et du Développement rural

1, rue de la Congrégation

2913 Luxembourg

LUXEMBOURG

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālas informācijas ir pieejams(-i)

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 23.4.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 139/08 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Trento |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Premio agroambientale |
| Juridiskais pamats | Deliberazione della Giunta Provinciale di Trento n. 437 del 22 febraio 2008, criteri attuativi dell'art. 48, comma 2 della L. P. 4/2003. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Atbalsta mērķis | Atbalsts par agrovides saistību uzņemšanos |
| Atbalsta veids | Tiešs piešķīrums |
| Budžets | EUR 6 000 000 |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums (periods) | 2009–2014 |
| Tautsaimniecības nozare(-s) | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Provincia Autonoma di Trento |
| Servizio Vigilanza e promozione delle attività agricole |
| Via G.B. Trener 3 |
| 38100 Trento |
| ITALIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

23.4.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 139/08

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Trento

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Premio agroambientale

Juridiskais pamats

Deliberazione della Giunta Provinciale di Trento n. 437 del 22 febraio 2008, criteri attuativi dell'art. 48, comma 2 della L. P. 4/2003.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Atbalsta mērķis

Atbalsts par agrovides saistību uzņemšanos

Atbalsta veids

Tiešs piešķīrums

Budžets

EUR 6 000 000

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums (periods)

2009–2014

Tautsaimniecības nozare(-s)

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Provincia Autonoma di Trento

Servizio Vigilanza e promozione delle attività agricole

Via G.B. Trener 3

38100 Trento

ITALIA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālas informācijas ir pieejams(-i)

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 6.4.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 468/08 |
| Dalībvalsts | Somija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Atbalsts lauksaimniecības produktu reklamēšanai |
| Juridiskais pamats | Valtioneuvoston asetus Nr. 606/2008 maataloustuotteiden markkinoinnin ja tuotannon kehittämisen avustamisesta (18.9.2008), Valtionavustuslaki Nr. 688/2001 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Lauksaimniecības produktu popularizēšana |
| Atbalsta veids | Subsīdija |
| Budžets | EUR 2,5 miljoni gadā |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozare(-s) | A1 – Augkopība un lopkopība, medniecība un saistītas pakalpojumu darbības |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Maa- ja metsätalousministeriö |
| PL 30, 00023 |
| Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

6.4.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 468/08

Dalībvalsts

Somija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Atbalsts lauksaimniecības produktu reklamēšanai

Juridiskais pamats

Valtioneuvoston asetus Nr. 606/2008 maataloustuotteiden markkinoinnin ja tuotannon kehittämisen avustamisesta (18.9.2008), Valtionavustuslaki Nr. 688/2001

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Lauksaimniecības produktu popularizēšana

Atbalsta veids

Subsīdija

Budžets

EUR 2,5 miljoni gadā

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

31.12.2013.

Tautsaimniecības nozare(-s)

A1 – Augkopība un lopkopība, medniecība un saistītas pakalpojumu darbības

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Maa- ja metsätalousministeriö

PL 30, 00023

Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālas informācijas ir pieejams(-i)

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 23.4.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 594/08 |
| Dalībvalsts | Čehija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Modernizace závlahových systémů v zemědělství |
| Juridiskais pamats | Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství;
  Vyhláška Ministerstva financí č. 560/2006 Sb., o účasti státního rozpočtu na financování programů reprodukce majetku;
  Program 129160 – Podpora konkurenceschopnosti agropotravinářského komplexu – závlahy (20) |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Ieguldījumi lauku saimniecībās |
| Atbalsta veids | Tiešs piešķīrums un procentu likmju subsīdija |
| Budžets | Kopā: CZK 900 000 000 (aptuveni EUR 31 250 000)
  Ik gadus: CZK 250 000 000 (aptuveni EUR 8 680 000) |
| Atbalsta intensitāte | Mainīga |
| Atbalsta ilgums | No Komisijas apstiprinājuma dienas līdz 2013. gada 31. decembrim |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministerstvo zemědělství České republiky |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Lēmuma pieņemšanas datums

23.4.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 594/08

Dalībvalsts

Čehija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Modernizace závlahových systémů v zemědělství

Juridiskais pamats

Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství;

Vyhláška Ministerstva financí č. 560/2006 Sb., o účasti státního rozpočtu na financování programů reprodukce majetku;

Program 129160 – Podpora konkurenceschopnosti agropotravinářského komplexu – závlahy (20)

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Ieguldījumi lauku saimniecībās

Atbalsta veids

Tiešs piešķīrums un procentu likmju subsīdija

Budžets

Kopā: CZK 900 000 000 (aptuveni EUR 31 250 000)

Ik gadus: CZK 250 000 000 (aptuveni EUR 8 680 000)

Atbalsta intensitāte

Mainīga

Atbalsta ilgums

No Komisijas apstiprinājuma dienas līdz 2013. gada 31. decembrim

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministerstvo zemědělství České republiky

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 21.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 116/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 116/18

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 20. maijs

2009/C 116/07

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3690 |
| JPY | Japānas jēna | 131,06 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4452 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,88260 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,4915 |
| CHF | Šveices franks | 1,5124 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,8100 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,615 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 277,85 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7090 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3687 |
| RON | Rumānijas leja | 4,1617 |
| TRY | Turcijas lira | 2,0996 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,7655 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5724 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,6134 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,2609 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9994 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 706,82 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 11,5106 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,3434 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3634 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 093,38 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8428 |
| PHP | Filipīnu peso | 64,590 |
| RUB | Krievijas rublis | 43,3320 |
| THB | Taizemes bats | 47,169 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,7819 |
| MXN | Meksikas peso | 17,6943 |
| INR | Indijas rūpija | 64,9180 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3690

JPY

Japānas jēna

131,06

DKK

Dānijas krona

7,4452

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,88260

SEK

Zviedrijas krona

10,4915

CHF

Šveices franks

1,5124

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,8100

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,615

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

277,85

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7090

PLN

Polijas zlots

4,3687

RON

Rumānijas leja

4,1617

TRY

Turcijas lira

2,0996

AUD

Austrālijas dolārs

1,7655

CAD

Kanādas dolārs

1,5724

HKD

Hongkongas dolārs

10,6134

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,2609

SGD

Singapūras dolārs

1,9994

KRW

Dienvidkorejas vons

1 706,82

ZAR

Dienvidāfrikas rands

11,5106

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,3434

HRK

Horvātijas kuna

7,3634

IDR

Indonēzijas rūpija

14 093,38

MYR

Malaizijas ringits

4,8428

PHP

Filipīnu peso

64,590

RUB

Krievijas rublis

43,3320

THB

Taizemes bats

47,169

BRL

Brazīlijas reāls

2,7819

MXN

Meksikas peso

17,6943

INR

Indijas rūpija

64,9180

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 21.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 116/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 116/19

---

Jauns apgrozībai paredzēto euro monētu reverss

2009/C 116/08

Image

Reverss jaunajai piemiņas 2 euro monētai, kuru paredzēts laist apgrozībā un kuru emitē Portugāle

Apgrozībā esošajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā euro zonā. Komisija publicē visus jauno euro monētu dizainparaugus (1), lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, kā arī sabiedrību kopumā. Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra secinājumiem (2) euro dalībvalstīm un valstīm, kas ar Kopienu noslēgušas monetāro nolīgumu, ir atļauts laist apgrozībā noteiktu piemiņas euro monētu daudzumu, ja vien ir izpildīti konkrēti nosacījumi, proti, ja attiecīgā valsts emitē tikai monētas 2 euro nominālvērtībā. Šīs monētas atbilst parasto apgrozībā esošo 2 euro monētu tehniskajām pazīmēm, bet reversā tās rotā simbolisks attēls, kas atgādina kādu īpašu valsts vai Eiropas mēroga faktu.

Emitentvalsts: Portugāle

Piemiņas monētas priekšmets: 2. sporta spēles, kurās piedalās cilvēki, kas runā portugāļu valodā

Dizainparauga apraksts: Monētas iekšējā daļā ir attēlots vingrotājs ar lenti. Virs attēla puslokā ir iegravēts emitentvalsts nosaukums “PORTUGAL”, šā nosaukuma puslokā – Portugāles ģerbonis. Monētas apakšējā daļā starp iniciāļiem “INCM”, kas ir kreisā pusē, un mākslinieka uzvārdu “J. AURÉLIO”, kas ir labā pusē, ir iegravēts uzraksts “2.os JOGOS DA LUSOFONIA LISBOA”. Lentes cilpā – pa kreisi – ir iegravēts gadskaitlis “2009”.

Monētas ārējā daļā ir iegravētas koncentriskas riņķa līnijas, uz kurām aplī ir izvietotas Eiropas Savienības karoga divpadsmit zvaigznes.

Emisijas apjoms: 1 250 000 monētu

Emisijas datums: 2009. gada jūnijs

---

(1)  Sk. OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp., informācijai par visu 2002. gadā apgrozībā laisto monētu reversiem.

(2)  Sk. Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

| 21.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 116/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 116/20

---

Jauns apgrozībai paredzēto euro monētu reverss

2009/C 116/09

Image

Reverss jaunajai piemiņas 2 euro monētai, ko paredzēts laist apgrozībā un kuru emitē Sanmarīno Republika

Apgrozībā esošajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā euro zonā. Komisija publicē visus jauno euro monētu dizainparaugus (1), lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, kā arī sabiedrību kopumā. Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra secinājumiem (2) dalībvalstīm un valstīm, kas ar Kopienu noslēgušas monetāro nolīgumu, ir atļauts laist apgrozībā noteiktu piemiņas euro monētu daudzumu, ja vien ir izpildīti konkrēti nosacījumi, proti, ja attiecīgā valsts emitē tikai monētas 2 euro nominālvērtībā. Šīs monētas atbilst parasto apgrozībā esošo euro monētu tehniskajām pazīmēm, bet reversā tās rotā simbolisks attēls, kas atgādina kādu īpašu valsts vai Eiropas mēroga faktu.

Emitentvalsts: Sanmarīno Republika

Piemiņas monētas priekšmets: 2009. gads – Eiropas Radošuma un inovācijas gads

Dizainparauga apraksts: Monētas iekšējā daļā ir attēloti priekšmeti, kas simbolizē zinātniskās pētniecības darbu – grāmata, kompass, mēģene un kolba. Kreisajā pusē ir attēlota Sanmarīno Republikas emblēma – trīs spalvas. Pa labi no attēla ir iegravēts gadskaitlis “2009” un monētu kaltuves zīme “R”. Virs attēla ir uzraksts “CREATIVITÁ INNOVAZIONE”. Zem attēla – emitentvalsts nosaukums “SAN MARINO” un mākslinieka iniciāļi “A.M.”.

Monētas ārējā daļā aplī izvietotas Eiropas Savienības karoga divpadsmit zvaigznes.

Emisijas apjoms: 130 000 monētu

Emisijas datums: 2009. gada maijs

---

(1)  Sk. OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp, informācijai par visu 2002. gadā apgrozībā laisto monētu reversiem.

(2)  Sk. Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---