# Uradni list C 120/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2009.120.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 120 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5228. maj 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2009.120.slv

Uradni list

Evropske unije

C 120

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5228. maj 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 78. plenarno zasedanje 12. in 13. februarja 2008 |
| 2009/C 120/01 | Mnenje Odbora regij diplomacija mest | 1 |
| 2009/C 120/02 | Mnenje Odbora regij enotni trg, družbena vizija in storitve splošnega pomena | 6 |
| 2009/C 120/03 | Mnenje na lastno pobudo odbora regij lokalne in regionalne oblasti na čelu politik vključevanja | 12 |
| 2009/C 120/04 | Mnenje Odbora regij Najprej pomisli na male – Akt za mala podjetja za Evropo | 17 |
| 2009/C 120/05 | Mnenje Odbora regij zelena knjiga o teritorialni koheziji | 23 |
| 2009/C 120/06 | Mnenje Odbora regij zelena knjiga o kakovosti kmetijskih proizvodov | 29 |
| 2009/C 120/07 | Mnenje Odbora regij zelena knjiga: migracije in mobilnost | 34 |
| 2009/C 120/08 | Mnenje Odbora regij univerzalna storitev v elektronskih komunikacijah in prihodnost omrežij in interneta | 41 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Odbor regij

78. plenarno zasedanje 12. in 13. februarja 2008

2009/C 120/01

Mnenje Odbora regij diplomacija mest

1

2009/C 120/02

Mnenje Odbora regij enotni trg, družbena vizija in storitve splošnega pomena

6

2009/C 120/03

Mnenje na lastno pobudo odbora regij lokalne in regionalne oblasti na čelu politik vključevanja

12

2009/C 120/04

Mnenje Odbora regij Najprej pomisli na male – Akt za mala podjetja za Evropo

17

2009/C 120/05

Mnenje Odbora regij zelena knjiga o teritorialni koheziji

23

2009/C 120/06

Mnenje Odbora regij zelena knjiga o kakovosti kmetijskih proizvodov

29

2009/C 120/07

Mnenje Odbora regij zelena knjiga: migracije in mobilnost

34

2009/C 120/08

Mnenje Odbora regij univerzalna storitev v elektronskih komunikacijah in prihodnost omrežij in interneta

41

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Odbor regij |
| | 78. plenarno zasedanje 12. in 13. februarja 2008 |
| 2009/C 120/09 | Mnenje Odbora regij okolju prijaznejši promet | 47 |
| 2009/C 120/10 | Mnenje Odbora regij Enotno evropsko nebo II | 52 |
| 2009/C 120/11 | Mnenje Odbora regij Revizija EMAS in znaka za okolje | 56 |
| 2009/C 120/12 | Mnenje Odbora regij Čezmejno zdravstveno varstvo | 65 |

III   Pripravljalni akti

Odbor regij

78. plenarno zasedanje 12. in 13. februarja 2008

2009/C 120/09

Mnenje Odbora regij okolju prijaznejši promet

47

2009/C 120/10

Mnenje Odbora regij Enotno evropsko nebo II

52

2009/C 120/11

Mnenje Odbora regij Revizija EMAS in znaka za okolje

56

2009/C 120/12

Mnenje Odbora regij Čezmejno zdravstveno varstvo

65

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Odbor regij

78. plenarno zasedanje 12. in 13. februarja 2008

| 28.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/1

---

Mnenje Odbora regij diplomacija mest

2009/C 120/01

ODBOR REGIJ

| — | priznava ključno in vedno bolj pomembno vlogo diplomacije mest, opredeljene v širšem pomenu kot instrument lokalnih oblasti in njihovih akterjev za spodbujanje socialne kohezije v svetu in trajnostnega okolja, preprečevanje kriz, reševanje konfliktov in postkonfliktno prenovo, s ciljem ustvariti stabilno okolje, v katerem lahko ljudje v miru živijo v demokratičnem okolju, ki si prizadeva za napredek in blaginjo; |
| --- | --- |

—

priznava ključno in vedno bolj pomembno vlogo diplomacije mest, opredeljene v širšem pomenu kot instrument lokalnih oblasti in njihovih akterjev za spodbujanje socialne kohezije v svetu in trajnostnega okolja, preprečevanje kriz, reševanje konfliktov in postkonfliktno prenovo, s ciljem ustvariti stabilno okolje, v katerem lahko ljudje v miru živijo v demokratičnem okolju, ki si prizadeva za napredek in blaginjo;

| — | priznava, da se sodobna diplomacija ne izraža in izvaja le v okviru nacionalnih vlad in da je glede na dialog, sodelovanje in usklajevanje, ki so potrebni za uresničitev ciljev miru, demokracije in spoštovanja človekovih pravic na vseh ravneh, spodbujanje tesnejšega sodelovanja med nacionalnimi vladami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, naravna in potrebna pot do učinkovitejših postopkov in strategij na več ravneh. Občine in mesta igrajo pomembno vlogo v mednarodnem sodelovanju, saj sodelujejo z drugimi občinami v mednarodnih mrežah; |
| --- | --- |

—

priznava, da se sodobna diplomacija ne izraža in izvaja le v okviru nacionalnih vlad in da je glede na dialog, sodelovanje in usklajevanje, ki so potrebni za uresničitev ciljev miru, demokracije in spoštovanja človekovih pravic na vseh ravneh, spodbujanje tesnejšega sodelovanja med nacionalnimi vladami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, naravna in potrebna pot do učinkovitejših postopkov in strategij na več ravneh. Občine in mesta igrajo pomembno vlogo v mednarodnem sodelovanju, saj sodelujejo z drugimi občinami v mednarodnih mrežah;

| — | ugotavlja, da je mogoče v okviru čezmejnega sodelovanja v širšem smislu in tudi v okviru evropske sosedske politike, zlasti instrumenta evropskega sosedstva in partnerstva spodbujati sodelovanje z Evropsko komisijo s ciljem upoštevanja vprašanj, politik in zlasti ukrepov, ki se nanašajo na diplomacijo mest; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da je mogoče v okviru čezmejnega sodelovanja v širšem smislu in tudi v okviru evropske sosedske politike, zlasti instrumenta evropskega sosedstva in partnerstva spodbujati sodelovanje z Evropsko komisijo s ciljem upoštevanja vprašanj, politik in zlasti ukrepov, ki se nanašajo na diplomacijo mest;

| — | pozdravlja ponovno oživitev Evro-sredozemskega partnerstva in poudarja, da bi moralo vključevati tudi razsežnost dialoga med lokalnimi oblastmi držav članic EU in partnerjev sosedske politike v državah Sredozemlja in tudi v Vzhodni Evropi; |
| --- | --- |

—

pozdravlja ponovno oživitev Evro-sredozemskega partnerstva in poudarja, da bi moralo vključevati tudi razsežnost dialoga med lokalnimi oblastmi držav članic EU in partnerjev sosedske politike v državah Sredozemlja in tudi v Vzhodni Evropi;

| — | poudarja odločilen pomen, ki ga lahko ima izkušnja EU na področju prenosa znanja na vseh možnih področjih delovanja diplomacije mest, vključno z dobrim upravljanjem, spodbujanjem preglednosti in bojem proti korupciji, sektorji lokalnega razvoja, infrastrukture, zdravja, izobraževanja in usposabljanja, boja proti trgovini z ljudmi, mladine, enakosti spolov in medkulturnega dialoga. |
| --- | --- |

—

poudarja odločilen pomen, ki ga lahko ima izkušnja EU na področju prenosa znanja na vseh možnih področjih delovanja diplomacije mest, vključno z dobrim upravljanjem, spodbujanjem preglednosti in bojem proti korupciji, sektorji lokalnega razvoja, infrastrukture, zdravja, izobraževanja in usposabljanja, boja proti trgovini z ljudmi, mladine, enakosti spolov in medkulturnega dialoga.

| Poročevalka | : | Eleni Loucaides (Ciper/EPP),
  članica mestnega sveta Nikozije |
| --- | --- | --- |

Poročevalka

:

Eleni Loucaides (Ciper/EPP),

članica mestnega sveta Nikozije

POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

kot evropska institucija, ki zastopa lokalne in regionalne oblasti držav članic, in na podlagi Pogodbe o Evropski uniji,

| 1. | priznava ključno in vedno bolj pomembno vlogo diplomacije mest, opredeljene v širšem pomenu kot instrument lokalnih oblasti in njihovih akterjev za spodbujanje socialne kohezije v svetu in trajnostnega okolja, preprečevanje kriz, reševanje konfliktov in postkonfliktno prenovo, s ciljem ustvariti stabilno okolje, v katerem lahko ljudje v miru živijo v demokratičnem okolju, ki si prizadeva za napredek in blaginjo; |
| --- | --- |

1.

priznava ključno in vedno bolj pomembno vlogo diplomacije mest, opredeljene v širšem pomenu kot instrument lokalnih oblasti in njihovih akterjev za spodbujanje socialne kohezije v svetu in trajnostnega okolja, preprečevanje kriz, reševanje konfliktov in postkonfliktno prenovo, s ciljem ustvariti stabilno okolje, v katerem lahko ljudje v miru živijo v demokratičnem okolju, ki si prizadeva za napredek in blaginjo;

| 2. | se zaveda, da je ta vloga priznana na mednarodni ravni in da številna mesta, lokalne oblasti in druge javne oblasti držav članic EU že leta izvajajo pobudo diplomacije mest ter da ti akterji zaradi poglobljenega poznavanja tega področja učinkovito prispevajo k ustvarjanju povezav za preprostejši dialog in preprečevanje konfliktov, njihovo lažje reševanje in postkonfliktno prenovo, poleg tega pa tudi k razvoju tretjih držav, tako v Evropi (predvsem na Balkanu) kot na Bližnjem vzhodu, v Latinski Ameriki, Afriki in drugod po svetu; |
| --- | --- |

2.

se zaveda, da je ta vloga priznana na mednarodni ravni in da številna mesta, lokalne oblasti in druge javne oblasti držav članic EU že leta izvajajo pobudo diplomacije mest ter da ti akterji zaradi poglobljenega poznavanja tega področja učinkovito prispevajo k ustvarjanju povezav za preprostejši dialog in preprečevanje konfliktov, njihovo lažje reševanje in postkonfliktno prenovo, poleg tega pa tudi k razvoju tretjih držav, tako v Evropi (predvsem na Balkanu) kot na Bližnjem vzhodu, v Latinski Ameriki, Afriki in drugod po svetu;

| 3. | se zaveda vedno večje urbanizacije in kompleksnosti sveta ter dejstva, da so mesta in lokalne skupnosti ves čas v ospredju multikulturnega okolja, saj si prizadevajo za pravice državljanov, zmanjšanje napetosti, razrešitev kriz, socialno in ekonomsko vključevanje, teritorialno kohezijo, spodbujanje dialoga med kulturami, verami, državami in narodi ter za mir in stabilnost; |
| --- | --- |

3.

se zaveda vedno večje urbanizacije in kompleksnosti sveta ter dejstva, da so mesta in lokalne skupnosti ves čas v ospredju multikulturnega okolja, saj si prizadevajo za pravice državljanov, zmanjšanje napetosti, razrešitev kriz, socialno in ekonomsko vključevanje, teritorialno kohezijo, spodbujanje dialoga med kulturami, verami, državami in narodi ter za mir in stabilnost;

| 4. | priznava, da se sodobna diplomacija ne izraža in izvaja le v okviru nacionalnih vlad in da je glede na dialog, sodelovanje in usklajevanje, ki so potrebni za uresničitev ciljev miru, demokracije in spoštovanja človekovih pravic na vseh ravneh, spodbujanje tesnejšega sodelovanja med nacionalnimi vladami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, naravna in potrebna pot do učinkovitejših postopkov in strategij na več ravneh; |
| --- | --- |

4.

priznava, da se sodobna diplomacija ne izraža in izvaja le v okviru nacionalnih vlad in da je glede na dialog, sodelovanje in usklajevanje, ki so potrebni za uresničitev ciljev miru, demokracije in spoštovanja človekovih pravic na vseh ravneh, spodbujanje tesnejšega sodelovanja med nacionalnimi vladami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, naravna in potrebna pot do učinkovitejših postopkov in strategij na več ravneh;

| 5. | priznava, da imajo občine in mesta pomembno vlogo v mednarodnem sodelovanju, saj sodelujejo z drugimi občinami v mednarodnih mrežah. Treba pa je poudariti, da mesta izvajajo te naloge na lastno pobudo; |
| --- | --- |

5.

priznava, da imajo občine in mesta pomembno vlogo v mednarodnem sodelovanju, saj sodelujejo z drugimi občinami v mednarodnih mrežah. Treba pa je poudariti, da mesta izvajajo te naloge na lastno pobudo;

| 6. | obenem priznava, da sta diplomacija mest in, širše gledano, decentralizirano sodelovanje instrumenta, ki se pri spodbujanju miru in razumevanja med narodi dopolnjujeta, da lokalne in regionalne oblasti krepijo pobude za sobivanje in zbližanje držav in narodov, in da je njihovo delovanje vedno vključeno v okvir mednarodnega prava na področju človekovih pravic ter načel in vrednot Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

obenem priznava, da sta diplomacija mest in, širše gledano, decentralizirano sodelovanje instrumenta, ki se pri spodbujanju miru in razumevanja med narodi dopolnjujeta, da lokalne in regionalne oblasti krepijo pobude za sobivanje in zbližanje držav in narodov, in da je njihovo delovanje vedno vključeno v okvir mednarodnega prava na področju človekovih pravic ter načel in vrednot Evropske unije;

| 7. | izraža zaskrbljenost zaradi novih izzivov, s katerimi se srečuje človeštvo, med katere spadajo podnebne spremembe in naravne nesreče, dostop do pitne vode in drugih naravnih virov, nevarnost epidemij, lakote, vse večje preseljevanje, ki v naših družbah povzroča naraščanje ekstremizma, nestrpnost in trenja med skupnostmi z različnimi kulturami, verskimi prepričanji in tradicijami, ki so pogosto vir notranjih in zunanjih konfliktov, in zato meni, da je treba k temu pristopati skupaj in predvideti možnost skupnih ukrepov; |
| --- | --- |

7.

izraža zaskrbljenost zaradi novih izzivov, s katerimi se srečuje človeštvo, med katere spadajo podnebne spremembe in naravne nesreče, dostop do pitne vode in drugih naravnih virov, nevarnost epidemij, lakote, vse večje preseljevanje, ki v naših družbah povzroča naraščanje ekstremizma, nestrpnost in trenja med skupnostmi z različnimi kulturami, verskimi prepričanji in tradicijami, ki so pogosto vir notranjih in zunanjih konfliktov, in zato meni, da je treba k temu pristopati skupaj in predvideti možnost skupnih ukrepov;

| 8. | se zavzema za spodbujanje trajnostnega razvoja v mestih in na evropskih ozemljih, ki bi bil pravičnejši in bolj usklajen ter bi spoštoval temeljne pravice in enakost spolov ne glede na raso, kulturo ali veroizpoved, obenem pa podpiral dostop do izobraževanja in trga dela s ciljem spodbujati demokratične postopke lokalne samouprave, ki so ključni dejavniki za enotnejši in mirnejši svet; |
| --- | --- |

8.

se zavzema za spodbujanje trajnostnega razvoja v mestih in na evropskih ozemljih, ki bi bil pravičnejši in bolj usklajen ter bi spoštoval temeljne pravice in enakost spolov ne glede na raso, kulturo ali veroizpoved, obenem pa podpiral dostop do izobraževanja in trga dela s ciljem spodbujati demokratične postopke lokalne samouprave, ki so ključni dejavniki za enotnejši in mirnejši svet;

| 9. | se zaveda, da spremenljiva narava konfliktov obvezuje lokalne in regionalne oblasti k nenehnemu zagotavljanju blaginje svojih državljanov ter da bi njihov dialog in okrepljeno sodelovanje na mednarodni ravni lahko prispevala k medsebojnemu razumevanju, spodbujanju skupnih ciljev in reševanju konfliktov kakršnegakoli izvora; |
| --- | --- |

9.

se zaveda, da spremenljiva narava konfliktov obvezuje lokalne in regionalne oblasti k nenehnemu zagotavljanju blaginje svojih državljanov ter da bi njihov dialog in okrepljeno sodelovanje na mednarodni ravni lahko prispevala k medsebojnemu razumevanju, spodbujanju skupnih ciljev in reševanju konfliktov kakršnegakoli izvora;

| 10. | priznava, da državljani in lokalne oblasti občutijo nesposobnost centralnih vlad, da bi vzpostavile dialog za konstruktivno reševanje težav in ponovno vzpostavitev reda in stabilnosti; |
| --- | --- |

10.

priznava, da državljani in lokalne oblasti občutijo nesposobnost centralnih vlad, da bi vzpostavile dialog za konstruktivno reševanje težav in ponovno vzpostavitev reda in stabilnosti;

| 11. | priznava tudi, da lokalne oblasti, ki so državljanom najbližja raven oblasti, poznajo njihove potrebe, jih lahko najbolje opredelijo ter se odzovejo nanje preventivno ali v primeru krize ali konflikta; |
| --- | --- |

11.

priznava tudi, da lokalne oblasti, ki so državljanom najbližja raven oblasti, poznajo njihove potrebe, jih lahko najbolje opredelijo ter se odzovejo nanje preventivno ali v primeru krize ali konflikta;

| 12. | meni, da je prizadevanje za svobodo, demokracijo in napredek naloga lokalnih in regionalnih oblasti, ki s tem prispevajo k mednarodnemu razvoju in miru; |
| --- | --- |

12.

meni, da je prizadevanje za svobodo, demokracijo in napredek naloga lokalnih in regionalnih oblasti, ki s tem prispevajo k mednarodnemu razvoju in miru;

| 13. | priznava, da se bo EU – in njene politike, kot je sosedska politika – znašla pred izjemno velikimi težavami, če ne bodo razrešeni spori, zaradi katerih je regionalno sodelovanje zelo oteženo ali celo nemogoče; |
| --- | --- |

13.

priznava, da se bo EU – in njene politike, kot je sosedska politika – znašla pred izjemno velikimi težavami, če ne bodo razrešeni spori, zaradi katerih je regionalno sodelovanje zelo oteženo ali celo nemogoče;

| 14. | se zaveda, da sta bila vse večje osveščanje o diplomaciji mest ter njen vse večji vpliv nedavno priznana na prvi svetovni konferenci o diplomaciji mest, ki je potekala od 11. do 13. junija 2008 v Haagu, na kateri je sodeloval tudi Odbor regij in ki je obravnavala vlogo lokalnih oblasti pri preprečevanju konfliktov, procesu vzpostavljanja miru in postkonfliktini prenovi; |
| --- | --- |

14.

se zaveda, da sta bila vse večje osveščanje o diplomaciji mest ter njen vse večji vpliv nedavno priznana na prvi svetovni konferenci o diplomaciji mest, ki je potekala od 11. do 13. junija 2008 v Haagu, na kateri je sodeloval tudi Odbor regij in ki je obravnavala vlogo lokalnih oblasti pri preprečevanju konfliktov, procesu vzpostavljanja miru in postkonfliktini prenovi;

| 15. | priznava, da so na področju diplomacije mest zavestno opravili in še naprej opravljajo predhodno delo Kongres lokalnih in regionalnih oblasti pri Svetu Evrope, Svet evropskih občin in regij, Odbor za diplomacijo mest, utrjevanje miru in človekovih pravic združenih mest in lokalnih vlad, Združenje organizacij za lokalno demokracijo, svetovno gibanje Župani za mir, pristojne agencije Združenih narodov, Glocal forum in druge institucije ter mednarodne NVO; |
| --- | --- |

15.

priznava, da so na področju diplomacije mest zavestno opravili in še naprej opravljajo predhodno delo Kongres lokalnih in regionalnih oblasti pri Svetu Evrope, Svet evropskih občin in regij, Odbor za diplomacijo mest, utrjevanje miru in človekovih pravic združenih mest in lokalnih vlad, Združenje organizacij za lokalno demokracijo, svetovno gibanje Župani za mir, pristojne agencije Združenih narodov, Glocal forum in druge institucije ter mednarodne NVO;

| 16. | poziva vse lokalne oblasti k razmisleku o njihovih obveznostih na področju ohranjanja miru in pravice ter spodbujanju človekovih pravic za vse z ustvarjanjem „povezanih mest za povezan svet“; |
| --- | --- |

16.

poziva vse lokalne oblasti k razmisleku o njihovih obveznostih na področju ohranjanja miru in pravice ter spodbujanju človekovih pravic za vse z ustvarjanjem „povezanih mest za povezan svet“;

| 17. | poudarja potrebo po razvoju učinkovitejših in preglednejših mehanizmov pomoči na mednarodni ravni, poenostavitvi postopkov in zlasti sodelovanju lokalnih oblasti pri oblikovanju in izvajanju ustreznih instrumentov; |
| --- | --- |

17.

poudarja potrebo po razvoju učinkovitejših in preglednejših mehanizmov pomoči na mednarodni ravni, poenostavitvi postopkov in zlasti sodelovanju lokalnih oblasti pri oblikovanju in izvajanju ustreznih instrumentov;

| 18. | pozdravlja sporočilo z dne 8. oktobra 2008, v katerem Evropska komisija podpira potrebo po večji vlogi lokalnih oblasti pri oblikovanju in izvajanju dejavnosti EU v prid razvoju in pri strukturiranem dialogu med lokalnimi oblastmi in Komisijo pod okriljem Odbora regij; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja sporočilo z dne 8. oktobra 2008, v katerem Evropska komisija podpira potrebo po večji vlogi lokalnih oblasti pri oblikovanju in izvajanju dejavnosti EU v prid razvoju in pri strukturiranem dialogu med lokalnimi oblastmi in Komisijo pod okriljem Odbora regij;

| 19. | izraža zadovoljstvo, ker to sporočilo govori o oblikovanju platforme za izmenjavo informacij med lokalnimi skupnostmi EU, kot je predlagal Odbor regij; |
| --- | --- |

19.

izraža zadovoljstvo, ker to sporočilo govori o oblikovanju platforme za izmenjavo informacij med lokalnimi skupnostmi EU, kot je predlagal Odbor regij;

| 20. | ponovno poudarja, da je rešitev regionalnih sporov in težav, ki ogrožajo varnost Evrope, v neposrednem interesu EU, tako kot preprečevanje nenadzorovanih migracijskih tokov, redna oskrba z energijo in na splošno mir v svetu; |
| --- | --- |

20.

ponovno poudarja, da je rešitev regionalnih sporov in težav, ki ogrožajo varnost Evrope, v neposrednem interesu EU, tako kot preprečevanje nenadzorovanih migracijskih tokov, redna oskrba z energijo in na splošno mir v svetu;

| 21. | ponavlja prepričanje, da so uspešni in varni sosedski odnosi možni le ob učinkovitem sodelovanju na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

21.

ponavlja prepričanje, da so uspešni in varni sosedski odnosi možni le ob učinkovitem sodelovanju na lokalni in regionalni ravni;

| 22. | meni, da lahko lokalne in regionalne oblasti najbolje opredelijo potrebe državljanov ter se nanje odzovejo preventivno ali v postkonfliktnih situacijah; |
| --- | --- |

22.

meni, da lahko lokalne in regionalne oblasti najbolje opredelijo potrebe državljanov ter se nanje odzovejo preventivno ali v postkonfliktnih situacijah;

| 23. | ugotavlja, da je mogoče v okviru čezmejnega sodelovanja v širšem smislu in tudi v okviru evropske sosedske politike, zlasti instrumenta evropskega sosedstva in partnerstva spodbujati sodelovanje z Evropsko komisijo s ciljem upoštevanja vprašanj, politik in zlasti ukrepov, ki se nanašajo na diplomacijo mest; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da je mogoče v okviru čezmejnega sodelovanja v širšem smislu in tudi v okviru evropske sosedske politike, zlasti instrumenta evropskega sosedstva in partnerstva spodbujati sodelovanje z Evropsko komisijo s ciljem upoštevanja vprašanj, politik in zlasti ukrepov, ki se nanašajo na diplomacijo mest;

| 24. | pozdravlja ponovno oživitev Evro-sredozemskega partnerstva in poudarja, da bi moralo vključevati tudi razsežnost dialoga med lokalnimi oblastmi držav članic EU in partnerjev sosedske politike v državah Sredozemlja in tudi v Vzhodni Evropi ter na Kavkazu, kjer ima EU od začetka spopadov avgusta 2008 pomembno vlogo pri spodbujanju mirovnega procesa in dobavljanju humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja ponovno oživitev Evro-sredozemskega partnerstva in poudarja, da bi moralo vključevati tudi razsežnost dialoga med lokalnimi oblastmi držav članic EU in partnerjev sosedske politike v državah Sredozemlja in tudi v Vzhodni Evropi ter na Kavkazu, kjer ima EU od začetka spopadov avgusta 2008 pomembno vlogo pri spodbujanju mirovnega procesa in dobavljanju humanitarne pomoči;

| 25. | ponavlja, da namerava podpreti ustanovitev Evro-sredozemske skupščine lokalnih in regionalnih oblasti, ki bi dala vsebino barcelonskemu procesu ter Uniji za Sredozemlje, ki je bila potrjena na zasedanju Evropskega sveta 13. julija 2008, mdr. s ciljem spodbujati diplomacijo mest; |
| --- | --- |

25.

ponavlja, da namerava podpreti ustanovitev Evro-sredozemske skupščine lokalnih in regionalnih oblasti, ki bi dala vsebino barcelonskemu procesu ter Uniji za Sredozemlje, ki je bila potrjena na zasedanju Evropskega sveta 13. julija 2008, mdr. s ciljem spodbujati diplomacijo mest;

| 26. | z zadovoljstvom sprejema končno izjavo ministrske konference Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje, ki je bila 3. in 4. novembra 2008 v Marseillu; v kateri so ministri v bistvu podprli predlog, izražen na forumu evropskih lokalnih in regionalnih oblasti 22. in 23. junija v Marseillu in povzet v mnenju Odbora regij z dne 8. oktobra, ter se zavezali, da bodo Evro-sredozemsko skupščino lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM), ko bo ustanovljena, povezali z Unijo za Sredozemlje; |
| --- | --- |

26.

z zadovoljstvom sprejema končno izjavo ministrske konference Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje, ki je bila 3. in 4. novembra 2008 v Marseillu; v kateri so ministri v bistvu podprli predlog, izražen na forumu evropskih lokalnih in regionalnih oblasti 22. in 23. junija v Marseillu in povzet v mnenju Odbora regij z dne 8. oktobra, ter se zavezali, da bodo Evro-sredozemsko skupščino lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM), ko bo ustanovljena, povezali z Unijo za Sredozemlje;

| 27. | priznava, da – kljub omenjenim preteklim izkušnjam vseh zainteresiranih strani in njihove konstruktivne ter ključne vloge – ni natančnega modela za izvajanje diplomacije mest; |
| --- | --- |

27.

priznava, da – kljub omenjenim preteklim izkušnjam vseh zainteresiranih strani in njihove konstruktivne ter ključne vloge – ni natančnega modela za izvajanje diplomacije mest;

| 28. | opaža, da je še vedno težko natančno opredeliti ključne dejavnike uspešnosti ali neuspešnosti ukrepov diplomacije mest. Zato meni, da morajo biti pristopi prilagojeni posameznim situacijam in prožni, da se bodo lahko odzvali na hitro spreminjajoče se okolje; |
| --- | --- |

28.

opaža, da je še vedno težko natančno opredeliti ključne dejavnike uspešnosti ali neuspešnosti ukrepov diplomacije mest. Zato meni, da morajo biti pristopi prilagojeni posameznim situacijam in prožni, da se bodo lahko odzvali na hitro spreminjajoče se okolje;

| 29. | je prepričan, da morajo akterji, vključeni v diplomacijo mest, razumeti, da gre za zapleten proces, ki se ga dopolnjuje z drugimi prizadevanji, dobro poznati konkretne značilnosti konfliktnega območja ter zgodovinsko ozadje spopadov in si zagotoviti soglasje vpletenih lokalnih oblasti za vsako načrtovano pobudo ali ukrep; |
| --- | --- |

29.

je prepričan, da morajo akterji, vključeni v diplomacijo mest, razumeti, da gre za zapleten proces, ki se ga dopolnjuje z drugimi prizadevanji, dobro poznati konkretne značilnosti konfliktnega območja ter zgodovinsko ozadje spopadov in si zagotoviti soglasje vpletenih lokalnih oblasti za vsako načrtovano pobudo ali ukrep;

| 30. | meni, da so izkušnje in sodelovanje institucij EU na tem področju ključnega pomena in ponovno poudarja, da je potrebna močnejša politična in tehnična podpora za zagotovitev stalnega čezmejnega sodelovanja sosednjih držav EU na ravni lokalnih oblasti; poziva države članice in sodelujoče države k celoviti uporabi instrumentov, kot so program TAIEX in drugi obstoječi instrumenti partnerstev, pa tudi programov, kot je Evropa za državljane 2007–2013, ki so osnova za razvoj pristopa na ravni diplomacije mest; |
| --- | --- |

30.

meni, da so izkušnje in sodelovanje institucij EU na tem področju ključnega pomena in ponovno poudarja, da je potrebna močnejša politična in tehnična podpora za zagotovitev stalnega čezmejnega sodelovanja sosednjih držav EU na ravni lokalnih oblasti; poziva države članice in sodelujoče države k celoviti uporabi instrumentov, kot so program TAIEX in drugi obstoječi instrumenti partnerstev, pa tudi programov, kot je Evropa za državljane 2007–2013, ki so osnova za razvoj pristopa na ravni diplomacije mest;

| 31. | ugotavlja, da bi lahko uvedli izmenjave uradnikov lokalnih oblasti med državami članicami EU za spodbujanje razsežnosti diplomacije mest ter krepitev njihovega sodelovanja in medsebojnega usklajevanja s ciljem izmenjave izkušenj in oblikovanja mreže dejavnosti; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da bi lahko uvedli izmenjave uradnikov lokalnih oblasti med državami članicami EU za spodbujanje razsežnosti diplomacije mest ter krepitev njihovega sodelovanja in medsebojnega usklajevanja s ciljem izmenjave izkušenj in oblikovanja mreže dejavnosti;

| 32. | poudarja odločilen pomen, ki ga lahko ima izkušnja EU na področju prenosa znanja na vseh možnih področjih delovanja diplomacije mest, vključno z dobrim upravljanjem, spodbujanjem preglednosti in bojem proti korupciji, sektorji lokalnega razvoja, infrastrukture, zdravja, izobraževanja in usposabljanja, boja proti trgovini z ljudmi, mladine, enakosti spolov in medkulturnega dialoga; |
| --- | --- |

32.

poudarja odločilen pomen, ki ga lahko ima izkušnja EU na področju prenosa znanja na vseh možnih področjih delovanja diplomacije mest, vključno z dobrim upravljanjem, spodbujanjem preglednosti in bojem proti korupciji, sektorji lokalnega razvoja, infrastrukture, zdravja, izobraževanja in usposabljanja, boja proti trgovini z ljudmi, mladine, enakosti spolov in medkulturnega dialoga;

| 33. | opozarja, da morajo Evropska komisija in države članice še naprej sodelovati z lokalnimi oblastmi in civilno družbo za spodbujanje človekovih pravic, zlasti zapostavljenih prebivalcev v mestih, in poziva predvsem države Evro-sredozemskega partnerstva k večji odprtosti za prispevek civilne družbe, lokalnih oblasti in s tem tudi diplomacije mest; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da morajo Evropska komisija in države članice še naprej sodelovati z lokalnimi oblastmi in civilno družbo za spodbujanje človekovih pravic, zlasti zapostavljenih prebivalcev v mestih, in poziva predvsem države Evro-sredozemskega partnerstva k večji odprtosti za prispevek civilne družbe, lokalnih oblasti in s tem tudi diplomacije mest;

| 34. | meni, da morajo mednarodni akterji dejansko krepiti in lajšati dejavnost diplomacije mest, vendar pa je treba priznati, da bi bilo treba nove strukture vzpostaviti le, če so nujne in ustrezajo posebnim potrebam; |
| --- | --- |

34.

meni, da morajo mednarodni akterji dejansko krepiti in lajšati dejavnost diplomacije mest, vendar pa je treba priznati, da bi bilo treba nove strukture vzpostaviti le, če so nujne in ustrezajo posebnim potrebam;

| 35. | opozarja, da komisija za zunanje odnose in decentralizirano sodelovanje Odbora regij pozorno sledi razvoju na tem področju, spodbuja komunikacijo med zainteresiranimi stranmi, nevladnimi organizacijami in evropskimi mrežami ter po potrebi izbira regije, v katerih se lahko izvajajo dejavnosti diplomacije mest in v katerih lahko Odbor regij igra usmerjevalno vlogo; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da komisija za zunanje odnose in decentralizirano sodelovanje Odbora regij pozorno sledi razvoju na tem področju, spodbuja komunikacijo med zainteresiranimi stranmi, nevladnimi organizacijami in evropskimi mrežami ter po potrebi izbira regije, v katerih se lahko izvajajo dejavnosti diplomacije mest in v katerih lahko Odbor regij igra usmerjevalno vlogo;

| 36. | predlaga, da bi EU obveščal o potrebah lokalnih in regionalnih oblasti v regijah, kjer so konflikti, in jo poziva, naj aktivneje prispeva k reševanju konfliktov s spodbujanjem diplomacije mest in s povezanimi ukrepi; |
| --- | --- |

36.

predlaga, da bi EU obveščal o potrebah lokalnih in regionalnih oblasti v regijah, kjer so konflikti, in jo poziva, naj aktivneje prispeva k reševanju konfliktov s spodbujanjem diplomacije mest in s povezanimi ukrepi;

| 37. | poziva tudi EU, da diplomacijo mest uvrsti na dnevni red sej s pristojnimi mednarodnimi organi; |
| --- | --- |

37.

poziva tudi EU, da diplomacijo mest uvrsti na dnevni red sej s pristojnimi mednarodnimi organi;

| 38. | predlaga, naj Evropska komisija spodbuja regionalne programe, katerih cilj je združiti lokalne in regionalne oblasti ter njihove skupne organe v diplomacijo mest za spodbujanje skupnih ciljev in načel; |
| --- | --- |

38.

predlaga, naj Evropska komisija spodbuja regionalne programe, katerih cilj je združiti lokalne in regionalne oblasti ter njihove skupne organe v diplomacijo mest za spodbujanje skupnih ciljev in načel;

| 39. | pozdravlja pobudo Kongresa lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope za pripravo evropske listine o diplomaciji mest ter projekt vzpostavitve sklada za diplomacijo mest; poziva EU, naj prouči možnost oblikovanja finančnega instrumenta za krepitev dejavnosti diplomacije mest in jo podpira na bolj splošni ravni; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja pobudo Kongresa lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope za pripravo evropske listine o diplomaciji mest ter projekt vzpostavitve sklada za diplomacijo mest; poziva EU, naj prouči možnost oblikovanja finančnega instrumenta za krepitev dejavnosti diplomacije mest in jo podpira na bolj splošni ravni;

| 40. | glede na odmevnost vsakoletne prireditve Open Days – evropski teden mest in regij predlaga, da se organizira poseben informativni seminar o diplomaciji mest, ki bo vključen v program Open Days leta 2009; |
| --- | --- |

40.

glede na odmevnost vsakoletne prireditve Open Days – evropski teden mest in regij predlaga, da se organizira poseben informativni seminar o diplomaciji mest, ki bo vključen v program Open Days leta 2009;

| 41. | usmerja pozornost držav članic na diplomacijo mest in poudarja svojo zavezanost vrednotam demokracije, pravne države in človekovih pravic. Države članice bo pozval k podpori pobud diplomacije mest na dvo- in večstranski ravni, ker gre za obetaven instrument za krepitev dialoga med lokalnimi in regionalnimi oblastmi na mednarodni ravni in v splošnem okviru njihove zunanje politike pri podpori pobud civilne družbe za dolgotrajni mir; |
| --- | --- |

41.

usmerja pozornost držav članic na diplomacijo mest in poudarja svojo zavezanost vrednotam demokracije, pravne države in človekovih pravic. Države članice bo pozval k podpori pobud diplomacije mest na dvo- in večstranski ravni, ker gre za obetaven instrument za krepitev dialoga med lokalnimi in regionalnimi oblastmi na mednarodni ravni in v splošnem okviru njihove zunanje politike pri podpori pobud civilne družbe za dolgotrajni mir;

| 42. | bo obvestil predsednika Evropske komisije, visokega predstavnika EU za skupno zunanjo in varnostno politiko, komisarko za zunanje odnose, komisarja za razvoj in humanitarno pomoč ter predsednika Evropskega parlamenta o vsebini tega mnenja in poudaril vlogo, ki jo želi imeti v okviru diplomacije mest, ter o koristih, ki jih bo imela EU na področju okrepitve svoje zunanje politike in uresničenja svojih ciljev miru, varnosti in stabilnosti. |
| --- | --- |

42.

bo obvestil predsednika Evropske komisije, visokega predstavnika EU za skupno zunanjo in varnostno politiko, komisarko za zunanje odnose, komisarja za razvoj in humanitarno pomoč ter predsednika Evropskega parlamenta o vsebini tega mnenja in poudaril vlogo, ki jo želi imeti v okviru diplomacije mest, ter o koristih, ki jih bo imela EU na področju okrepitve svoje zunanje politike in uresničenja svojih ciljev miru, varnosti in stabilnosti.

V Bruslju, 12. februarja 2009

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 28.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/6

---

Mnenje Odbora regij enotni trg, družbena vizija in storitve splošnega pomena

2009/C 120/02

ODBOR REGIJ

| — | se strinja s Komisijo, da mora enotni trg krepiti položaj potrošnikov in MSP, doseči, da bo globalizacija koristila Evropi, odpraviti ovire za spodbujanje znanja in inovacij, olajšati gospodarsko rast, da bodo nastajala nova delovna mesta in da bo Evropa konkurenčna v skladu z lizbonskimi cilji, ter vsebovati močno družbeno in okoljsko razsežnost; |
| --- | --- |

—

se strinja s Komisijo, da mora enotni trg krepiti položaj potrošnikov in MSP, doseči, da bo globalizacija koristila Evropi, odpraviti ovire za spodbujanje znanja in inovacij, olajšati gospodarsko rast, da bodo nastajala nova delovna mesta in da bo Evropa konkurenčna v skladu z lizbonskimi cilji, ter vsebovati močno družbeno in okoljsko razsežnost;

| — | obžaluje, da so razlage v sporočilu splošne, zato bo morala Komisija ob primernem času predložiti konkretne predloge za dosego ciljev, navedenih v sporočilu, v podrobno oceno, predvsem z vidika upoštevanja načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

—

obžaluje, da so razlage v sporočilu splošne, zato bo morala Komisija ob primernem času predložiti konkretne predloge za dosego ciljev, navedenih v sporočilu, v podrobno oceno, predvsem z vidika upoštevanja načela subsidiarnosti;

| — | je prepričan, da lahko enotni trg uspešno deluje samo, če so podjetja konkurenčna in če trg ustvarja resnične socialne koristi za državljane Evrope. Zato meni, da je treba nadaljevati po poti, ki se je začela z direktivo o storitvah, katere cilj je še razširiti svobodo ustanavljanja podjetij in opravljanja storitev ter tako povečati resnično konkurenco in izboljšati delovanje enotnega trga. |
| --- | --- |

—

je prepričan, da lahko enotni trg uspešno deluje samo, če so podjetja konkurenčna in če trg ustvarja resnične socialne koristi za državljane Evrope. Zato meni, da je treba nadaljevati po poti, ki se je začela z direktivo o storitvah, katere cilj je še razširiti svobodo ustanavljanja podjetij in opravljanja storitev ter tako povečati resnično konkurenco in izboljšati delovanje enotnega trga.

| Poročevalec | : | Michael Schneider, (DE/EPP), državni sekretar, predstavnik zvezne dežele Sachsen-Anhalt v nemškem parlamentu |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Michael Schneider, (DE/EPP), državni sekretar, predstavnik zvezne dežele Sachsen-Anhalt v nemškem parlamentu

Referenčni dokumenti

Sporočilo Komisije: Enotni trg za Evropo 21. stoletja

COM(2007) 724 konč.

Sporočilo Komisije – Spremni dokument k Sporočilu: „Enotni trg za Evropo 21. stoletja“ – Storitve splošnega interesa, vključno s socialnimi storitvami splošnega interesa: nova evropska zaveza

COM(2007) 725 konč.

Sporočilo Priložnosti, dostopnost in solidarnost: nova družbena vizija za Evropo 21. stoletja

COM(2007) 726 konč.

Splošne ugotovitve

Odbor regij želi spomniti na predhodno mnenje o tej temi z dne 23. marca 2007 z naslovom Prihodnost enotnega trga in pregled stanja evropske družbe, ki že vsebuje pomembna priporočila za nadaljnji razvoj enotnega trga.

Ozadje

Enotni evropski trg ima v globaliziranem svetu in v okviru lizbonske strategije odločilno vlogo, saj spodbuja konkurenčnost evropskega gospodarstva in s tem rast in zaposlovanje. Obenem vodi k večji kakovosti življenja in blaginji državljanov Evrope. Tako je enotni trg eden doslej največjih dosežkov Evropske unije.

Zato Odbor regij pozdravlja dejstvo, da je Komisija predložila sveženj ukrepov za enotni trg, v katerem predstavlja svoje poglede na nadaljnji razvoj in prihodnjo obliko enotnega evropskega trga in s katerim želi začeti razpravo. To je pomemben korak naprej, če želimo zagotoviti, da bomo tudi v prihodnje kos vedno večjim izzivom, ki jih prinaša globalizacija.

Sporočilo Enotni trg za Evropo 21. stoletja

ODBOR REGIJ

| 1. | se strinja s Komisijo, da mora enotni trg krepiti položaj potrošnikov in MSP, doseči, da bo globalizacija koristila Evropi, odpraviti ovire za spodbujanje znanja in inovacij, olajšati gospodarsko rast, da bodo nastajala nova delovna mesta in da bo Evropa konkurenčna v skladu z lizbonskimi cilji, ter vsebovati močno družbeno in okoljsko razsežnost; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da mora enotni trg krepiti položaj potrošnikov in MSP, doseči, da bo globalizacija koristila Evropi, odpraviti ovire za spodbujanje znanja in inovacij, olajšati gospodarsko rast, da bodo nastajala nova delovna mesta in da bo Evropa konkurenčna v skladu z lizbonskimi cilji, ter vsebovati močno družbeno in okoljsko razsežnost;

| 2. | obžaluje, da so razlage v sporočilu splošne, zato bo morala Komisija ob primernem času predložiti konkretne predloge za dosego ciljev, navedenih v sporočilu, v podrobno oceno, predvsem z vidika upoštevanja načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da so razlage v sporočilu splošne, zato bo morala Komisija ob primernem času predložiti konkretne predloge za dosego ciljev, navedenih v sporočilu, v podrobno oceno, predvsem z vidika upoštevanja načela subsidiarnosti;

| 3. | poudarja, da je načelo subsidiarnosti bistven element političnega in pravnega reda Evropske unije, vendar hkrati opozarja, da so številni izzivi, s katerimi se danes sooča EU, globalne narave (globalizacija, potreba po socialnem varstvu, vpliv svetovnih finančnih trgov, podnebne spremembe itd.) in da so zato na področjih, kjer na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni problemov ni mogoče rešiti, potrebne skupne rešitve na podlagi skupnih načel; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je načelo subsidiarnosti bistven element političnega in pravnega reda Evropske unije, vendar hkrati opozarja, da so številni izzivi, s katerimi se danes sooča EU, globalne narave (globalizacija, potreba po socialnem varstvu, vpliv svetovnih finančnih trgov, podnebne spremembe itd.) in da so zato na področjih, kjer na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni problemov ni mogoče rešiti, potrebne skupne rešitve na podlagi skupnih načel;

| 4. | je prepričan, da lahko enotni trg uspešno deluje samo, če so podjetja konkurenčna in če trg ustvarja resnične socialne koristi za državljane Evrope. Zato meni, da je treba nadaljevati po poti, ki se je začela z direktivo o storitvah, katere cilj je še razširiti svobodo ustanavljanja podjetij in opravljanja storitev ter tako povečati resnično konkurenco in izboljšati delovanje enotnega trga; |
| --- | --- |

4.

je prepričan, da lahko enotni trg uspešno deluje samo, če so podjetja konkurenčna in če trg ustvarja resnične socialne koristi za državljane Evrope. Zato meni, da je treba nadaljevati po poti, ki se je začela z direktivo o storitvah, katere cilj je še razširiti svobodo ustanavljanja podjetij in opravljanja storitev ter tako povečati resnično konkurenco in izboljšati delovanje enotnega trga;

| 5. | tako kot Komisija meni, da je treba mnogo potrošnikov v EU prepričati, da jim prednosti skupnega evropskega trga dejansko koristijo v vsakdanjem življenju. Podpora EU se bo povečala le, če bodo državljani sami izkusili prednosti, ki jih prinaša Evropska unija; |
| --- | --- |

5.

tako kot Komisija meni, da je treba mnogo potrošnikov v EU prepričati, da jim prednosti skupnega evropskega trga dejansko koristijo v vsakdanjem življenju. Podpora EU se bo povečala le, če bodo državljani sami izkusili prednosti, ki jih prinaša Evropska unija;

| 6. | poziva države članice, naj bolj usmerjeno obveščajo o razmerah na enotnem trgu, pa tudi o varstvu potrošnikov, ustvarjanju delovnih mest, gospodarski rasti in stabilnosti cen. Lokalne in regionalne oblasti imajo lahko pri tem pomembnejšo vlogo; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj bolj usmerjeno obveščajo o razmerah na enotnem trgu, pa tudi o varstvu potrošnikov, ustvarjanju delovnih mest, gospodarski rasti in stabilnosti cen. Lokalne in regionalne oblasti imajo lahko pri tem pomembnejšo vlogo;

| 7. | zato ponavlja priporočilo, podano že v mnenju o prihodnosti enotnega trga in pregledu stanja evropske družbe, naj Evropska komisija, države članice ter lokalne in regionalne oblasti bolje obveščajo o tem, kako izvesti gospodarske in socialne prilagoditve, potrebne zaradi globalizacije in zaostrene konkurence, da bi tako pregnali pomisleke državljanov in podjetij; |
| --- | --- |

7.

zato ponavlja priporočilo, podano že v mnenju o prihodnosti enotnega trga in pregledu stanja evropske družbe, naj Evropska komisija, države članice ter lokalne in regionalne oblasti bolje obveščajo o tem, kako izvesti gospodarske in socialne prilagoditve, potrebne zaradi globalizacije in zaostrene konkurence, da bi tako pregnali pomisleke državljanov in podjetij;

| 8. | pozdravlja namen Komisije, da pri nadaljnjem razvoju enotnega trga posebej upošteva potrebe MSP, ki ustvarjajo gospodarsko rast ter nova in raznolika delovna mesta. Zato bi bilo treba storiti več za lažji dostop MSP na enotni trg, jim omogočiti boljšo rast in s tem večji izkoristek njihovega podjetniškega potenciala. Na lokalni, regionalni, nacionalni in vse bolj celo nadnacionalni ravni so grozdi in središča za mala in srednje velika podjetja odličen način za razširjanje njihove osnove, krepitev stikov, tržnih priložnosti, dobička in posledično za odpiranje delovnih mest; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja namen Komisije, da pri nadaljnjem razvoju enotnega trga posebej upošteva potrebe MSP, ki ustvarjajo gospodarsko rast ter nova in raznolika delovna mesta. Zato bi bilo treba storiti več za lažji dostop MSP na enotni trg, jim omogočiti boljšo rast in s tem večji izkoristek njihovega podjetniškega potenciala. Na lokalni, regionalni, nacionalni in vse bolj celo nadnacionalni ravni so grozdi in središča za mala in srednje velika podjetja odličen način za razširjanje njihove osnove, krepitev stikov, tržnih priložnosti, dobička in posledično za odpiranje delovnih mest;

| 9. | tako ponovno opozarja, da bi se morale Evropska komisija in države članice posvetovati z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, gospodarskimi združenji ter socialnimi partnerji o tem, katere birokratske ovire bi lahko odpravili v korist podjetij, zlasti MSP, ki jih te ovire, še vedno prisotne na enotnem trgu, najbolj prizadenejo. Pri tem je treba upoštevati vzajemne učinke med zmanjšanjem birokracije za MSP in nalaganjem dodatnih obremenitev regionalnim in lokalnim oblastem; |
| --- | --- |

9.

tako ponovno opozarja, da bi se morale Evropska komisija in države članice posvetovati z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, gospodarskimi združenji ter socialnimi partnerji o tem, katere birokratske ovire bi lahko odpravili v korist podjetij, zlasti MSP, ki jih te ovire, še vedno prisotne na enotnem trgu, najbolj prizadenejo. Pri tem je treba upoštevati vzajemne učinke med zmanjšanjem birokracije za MSP in nalaganjem dodatnih obremenitev regionalnim in lokalnim oblastem;

| 10. | zato podpira obe pobudi Evropske komisije za podporo MSP. V okviru posebne ureditve za mala in srednje velika podjetja naj bi po načelu „najprej razmišljaj v malem“ sprejeli različne ukrepe za podporo MSP. OR pozdravlja tudi predlog Komisije o statutu evropskega podjetja v zasebni lasti, ki bo MSP olajšal opravljanje čezmejnih dejavnosti. Načrtovana poenostavitev struktur prava gospodarskih družb je primerna za izboljšanje konkurenčnosti evropskih podjetij. Enostavni, nebirokratski in učinkoviti predpisi neposredno vodijo k vzpostavitvi uravnoteženega konkurenčnega okolja in gospodarske stabilnosti. Uspešni ukrepi na tem področju imajo neposreden pozitiven učinek na gospodarstvo. Stroške pravnega svetovanja in svetovanja ob ustanovitvi podjetja bi bilo mogoče znižati. Pri vsem tem pa je treba zagotoviti, da bodo ukrepi na evropski ravni v skladu s sprejetimi strukturami v okviru nacionalnega prava gospodarskih družb in da se ohranijo obstoječi socialni standardi; |
| --- | --- |

10.

zato podpira obe pobudi Evropske komisije za podporo MSP. V okviru posebne ureditve za mala in srednje velika podjetja naj bi po načelu „najprej razmišljaj v malem“ sprejeli različne ukrepe za podporo MSP. OR pozdravlja tudi predlog Komisije o statutu evropskega podjetja v zasebni lasti, ki bo MSP olajšal opravljanje čezmejnih dejavnosti. Načrtovana poenostavitev struktur prava gospodarskih družb je primerna za izboljšanje konkurenčnosti evropskih podjetij. Enostavni, nebirokratski in učinkoviti predpisi neposredno vodijo k vzpostavitvi uravnoteženega konkurenčnega okolja in gospodarske stabilnosti. Uspešni ukrepi na tem področju imajo neposreden pozitiven učinek na gospodarstvo. Stroške pravnega svetovanja in svetovanja ob ustanovitvi podjetja bi bilo mogoče znižati. Pri vsem tem pa je treba zagotoviti, da bodo ukrepi na evropski ravni v skladu s sprejetimi strukturami v okviru nacionalnega prava gospodarskih družb in da se ohranijo obstoječi socialni standardi;

| 11. | pozdravlja navedbe Komisije o prednostih globalizacije, vendar opozarja, da jih bo mogoče v opisanem obsegu izkoristiti le, če bodo drugi akterji na svetovnem trgu dejansko sprejeli evropske standarde. V nasprotnem primeru lahko različni evropski standardi zmanjšajo konkurenčnost evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja navedbe Komisije o prednostih globalizacije, vendar opozarja, da jih bo mogoče v opisanem obsegu izkoristiti le, če bodo drugi akterji na svetovnem trgu dejansko sprejeli evropske standarde. V nasprotnem primeru lahko različni evropski standardi zmanjšajo konkurenčnost evropskega gospodarstva;

| 12. | v povezavi s tem poudarja, da EU potrebuje novo strategijo glede globalizacije, ki se mora poleg konkurenčnosti opirati tudi na stebre trajnostne gospodarske rasti, polne zaposlenosti, socialne kohezije in trajnostne rabe naravnih virov. Te vidike je treba upoštevati tudi v ocenah učinka, ki jih je treba pripraviti; |
| --- | --- |

12.

v povezavi s tem poudarja, da EU potrebuje novo strategijo glede globalizacije, ki se mora poleg konkurenčnosti opirati tudi na stebre trajnostne gospodarske rasti, polne zaposlenosti, socialne kohezije in trajnostne rabe naravnih virov. Te vidike je treba upoštevati tudi v ocenah učinka, ki jih je treba pripraviti;

| 13. | opozarja, da morajo evropska podjetja zaradi večje globalizacije in s tem povezane naraščajoče konkurence gospodarstev, ki temeljijo na znanju, postati še bolj inovativna in ustvarjalna, če želijo ostati konkurenčna; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da morajo evropska podjetja zaradi večje globalizacije in s tem povezane naraščajoče konkurence gospodarstev, ki temeljijo na znanju, postati še bolj inovativna in ustvarjalna, če želijo ostati konkurenčna;

| 14. | glede tega priznava, da je cilj Evropskega sveta, tj. v Evropski uniji povečati sredstva za raziskave na 3 % BDP, osrednji element za konkurenčnost in trajnost evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

14.

glede tega priznava, da je cilj Evropskega sveta, tj. v Evropski uniji povečati sredstva za raziskave na 3 % BDP, osrednji element za konkurenčnost in trajnost evropskega gospodarstva;

| 15. | poudarja, da so izobraževanje in usposabljanje ter s tem vseživljenjski razvoj sposobnosti ljudi
  veliki
  izziv za Evropsko unijo, države članice in regije. Poleg konkurenčnosti, podjetniškega duha, inovacij in naložb je to ena gonilnih sil za povečanje produktivnosti. Zato je treba izboljšati zmogljivosti držav članic, regij in lokalnih skupnosti za naložbe v človeški kapital, tako da bo pojem vseživljenjskega učenja postal realnost; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da so izobraževanje in usposabljanje ter s tem vseživljenjski razvoj sposobnosti ljudi
  veliki
  izziv za Evropsko unijo, države članice in regije. Poleg konkurenčnosti, podjetniškega duha, inovacij in naložb je to ena gonilnih sil za povečanje produktivnosti. Zato je treba izboljšati zmogljivosti držav članic, regij in lokalnih skupnosti za naložbe v človeški kapital, tako da bo pojem vseživljenjskega učenja postal realnost;

| 16. | zlasti priporoča, da se nameni več pozornosti zlasti čezmejnemu sodelovanju pri raziskavah in razvoju ter inovacijah, ker je na tem področju še veliko neizkoriščenih možnosti; |
| --- | --- |

16.

zlasti priporoča, da se nameni več pozornosti zlasti čezmejnemu sodelovanju pri raziskavah in razvoju ter inovacijah, ker je na tem področju še veliko neizkoriščenih možnosti;

| 17. | zato opozarja, kako pomembno je, da vodstveno osebje v javni upravi in zasebnem sektorju ustvari vzdušje, ki delavce motivira k nadgradnji svojega znanja in sposobnosti, ter da si je treba prizadevati za ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

17.

zato opozarja, kako pomembno je, da vodstveno osebje v javni upravi in zasebnem sektorju ustvari vzdušje, ki delavce motivira k nadgradnji svojega znanja in sposobnosti, ter da si je treba prizadevati za ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest;

| 18. | se strinja s Komisijo, da je varstvo intelektualne lastnine bistven element delujočega enotnega trga. Učinkovito varstvo intelektualne lastnine namreč spodbuja inovacije in ustvarjalnost ter tudi vodi k večji konkurenčnosti in ustvarjanju delovnih mest; |
| --- | --- |

18.

se strinja s Komisijo, da je varstvo intelektualne lastnine bistven element delujočega enotnega trga. Učinkovito varstvo intelektualne lastnine namreč spodbuja inovacije in ustvarjalnost ter tudi vodi k večji konkurenčnosti in ustvarjanju delovnih mest;

| 19. | enako kot Komisija poudarja pomen okoljske in družbene razsežnosti enotnega trga ter meni, da je treba – glede na podnebne spremembe – okrepiti prizadevanja za varstvo okolja, vendar hkrati opozarja, da je treba za stroške, povezane s trajnostno strategijo, najti primerne rešitve, da ne bi prekomerno obremenili državljanov in da bi podjetjem, ki so že vlagala v zelo stroge okoljske standarde, omogočili, da še naprej poslujejo v Evropi. Preseljevanje evropskih podjetij z visokimi okoljskimi standardi na območja zunaj Evrope, kjer teh strogih okoljskih standardov ni, bi ogrožalo tudi doseganje podnebnih ciljev na svetovni ravni; |
| --- | --- |

19.

enako kot Komisija poudarja pomen okoljske in družbene razsežnosti enotnega trga ter meni, da je treba – glede na podnebne spremembe – okrepiti prizadevanja za varstvo okolja, vendar hkrati opozarja, da je treba za stroške, povezane s trajnostno strategijo, najti primerne rešitve, da ne bi prekomerno obremenili državljanov in da bi podjetjem, ki so že vlagala v zelo stroge okoljske standarde, omogočili, da še naprej poslujejo v Evropi. Preseljevanje evropskih podjetij z visokimi okoljskimi standardi na območja zunaj Evrope, kjer teh strogih okoljskih standardov ni, bi ogrožalo tudi doseganje podnebnih ciljev na svetovni ravni;

| 20. | se strinja s Komisijo, da je mobilnost zaposlenih pomemben element oblikovanja enotnega trga. Države članice same določajo pravila svojega trga dela glede na svoje potrebe, pomembno pa je tudi, da se izogibajo oviram za prosti pretok, ki so v nasprotju s temeljnimi pravicami in svoboščinami, oziroma da te ovire odpravljajo; |
| --- | --- |

20.

se strinja s Komisijo, da je mobilnost zaposlenih pomemben element oblikovanja enotnega trga. Države članice same določajo pravila svojega trga dela glede na svoje potrebe, pomembno pa je tudi, da se izogibajo oviram za prosti pretok, ki so v nasprotju s temeljnimi pravicami in svoboščinami, oziroma da te ovire odpravljajo;

| 21. | se strinja s Komisijo, da je enotni trg spremenil trende v mobilnosti znotraj EU. Nekateri zaposleni imajo težave zaradi potrebnih prilagoditev in gledajo na razvoj z zaskrbljenostjo. Zato se Odbor regij strinja s Komisijo, da je treba še naprej zagotavljati pravice zaposlenih in jih ohranjati, zlasti s pravilno uporabo evropskega delovnega prava; |
| --- | --- |

21.

se strinja s Komisijo, da je enotni trg spremenil trende v mobilnosti znotraj EU. Nekateri zaposleni imajo težave zaradi potrebnih prilagoditev in gledajo na razvoj z zaskrbljenostjo. Zato se Odbor regij strinja s Komisijo, da je treba še naprej zagotavljati pravice zaposlenih in jih ohranjati, zlasti s pravilno uporabo evropskega delovnega prava;

| 22. | opozarja, da je ekonomska, socialna in ozemeljska kohezija v Evropski uniji nosilni steber vključevanja. Prihodnja kohezijska politika je tesno povezana s politiko EU za rast in delovna mesta. Predvsem sredstva iz Evropskega socialnega sklada so bila in so pomemben dejavnik za podporo zaposlenim in podjetjem pri potrebni posodobitvi delovnega okolja ter izboljšanju možnosti za vključevanje na trg dela. Tako se je mogoče bolje spopasti z zahtevami globaliziranega gospodarskega prostora; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da je ekonomska, socialna in ozemeljska kohezija v Evropski uniji nosilni steber vključevanja. Prihodnja kohezijska politika je tesno povezana s politiko EU za rast in delovna mesta. Predvsem sredstva iz Evropskega socialnega sklada so bila in so pomemben dejavnik za podporo zaposlenim in podjetjem pri potrebni posodobitvi delovnega okolja ter izboljšanju možnosti za vključevanje na trg dela. Tako se je mogoče bolje spopasti z zahtevami globaliziranega gospodarskega prostora;

| 23. | pozdravlja dejstvo, da Komisija v sporočilu večkrat poudarja boljšo pravno ureditev, oceno učinka, oceno in poenostavitev predpisov ter zmanjšanje upravnih obremenitev. Komisija, Svet in Evropski parlament, pa tudi države članice in regije morajo na tem področju doseči napredek, saj boljši predpisi koristijo državljanom in podjetjem. Tako bodo dosegli več zadovoljstva z evropskim sodelovanjem. |
| --- | --- |

23.

pozdravlja dejstvo, da Komisija v sporočilu večkrat poudarja boljšo pravno ureditev, oceno učinka, oceno in poenostavitev predpisov ter zmanjšanje upravnih obremenitev. Komisija, Svet in Evropski parlament, pa tudi države članice in regije morajo na tem področju doseči napredek, saj boljši predpisi koristijo državljanom in podjetjem. Tako bodo dosegli več zadovoljstva z evropskim sodelovanjem.

Spremni dokument Storitve splošnega interesa, vključno s socialnimi storitvami splošnega interesa: nova evropska zaveza

ODBOR REGIJ

| 24. | obžaluje, da Komisija temeljnemu vprašanju storitev splošnega pomena posveča le spremni dokument, ki ne izpolnjuje pričakovanj, izraženih v okviru posvetovanj Odbora regij (1) in Evropskega parlamenta (2) o beli knjigi o storitvah splošnega pomena; |
| --- | --- |

24.

obžaluje, da Komisija temeljnemu vprašanju storitev splošnega pomena posveča le spremni dokument, ki ne izpolnjuje pričakovanj, izraženih v okviru posvetovanj Odbora regij (1) in Evropskega parlamenta (2) o beli knjigi o storitvah splošnega pomena;

| 25. | se strinja s Komisijo, da države članice ali regionalne in lokalne oblasti same odločajo o načinu, obsegu, organizaciji in financiranju teh storitev; |
| --- | --- |

25.

se strinja s Komisijo, da države članice ali regionalne in lokalne oblasti same odločajo o načinu, obsegu, organizaciji in financiranju teh storitev;

| 26. | se strinja s Komisijo, da so storitve splošnega pomena zelo pomembne za blaginjo državljanov, socialno vključevanje, zagotavljanje socialne kohezije in izboljšanje stopnje zaposlenosti; |
| --- | --- |

26.

se strinja s Komisijo, da so storitve splošnega pomena zelo pomembne za blaginjo državljanov, socialno vključevanje, zagotavljanje socialne kohezije in izboljšanje stopnje zaposlenosti;

| 27. | poudarja, da regionalna in lokalna kultura oz. običaji ponavadi vplivajo na storitve splošnega gospodarskega pomena, za katere ne veljajo evropski sektorski predpisi, zato je treba zagotoviti primerno ukrepanje na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da regionalna in lokalna kultura oz. običaji ponavadi vplivajo na storitve splošnega gospodarskega pomena, za katere ne veljajo evropski sektorski predpisi, zato je treba zagotoviti primerno ukrepanje na regionalni in lokalni ravni;

| 28. | izraža zadovoljstvo zaradi novega člena 14 Lizbonske pogodbe, ki uvaja novo pravno podlago za storitve splošnega gospodarskega pomena. Ta pravna podlaga bo Svetu in Evropskemu parlamentu z uredbami, sprejetimi po običajnem zakonodajnem postopku, omogočila vzpostavitev zlasti ekonomskih in finančnih načel ter pogojev, ki so potrebni za ustrezno opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, in bo odpravila pravno negotovost, ki sta jo ustvarila pristop „od primera do primera“ (sektorske direktive) in pravdni postopek, ki mu je doslej Komisija dajala prednost. Zato Odbor obžaluje, da sporočilo o storitvah splošnega pomena zgolj omenja člen 14, ne da bi opisalo njegove posledice; |
| --- | --- |

28.

izraža zadovoljstvo zaradi novega člena 14 Lizbonske pogodbe, ki uvaja novo pravno podlago za storitve splošnega gospodarskega pomena. Ta pravna podlaga bo Svetu in Evropskemu parlamentu z uredbami, sprejetimi po običajnem zakonodajnem postopku, omogočila vzpostavitev zlasti ekonomskih in finančnih načel ter pogojev, ki so potrebni za ustrezno opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, in bo odpravila pravno negotovost, ki sta jo ustvarila pristop „od primera do primera“ (sektorske direktive) in pravdni postopek, ki mu je doslej Komisija dajala prednost. Zato Odbor obžaluje, da sporočilo o storitvah splošnega pomena zgolj omenja člen 14, ne da bi opisalo njegove posledice;

| 29. | izraža tudi zadovoljstvo, da je Lizbonski pogodbi priložen Protokol o storitvah splošnega pomena, ki poudarja njihov pomen. Protokol priznava raznolikost teh storitev in primarno pristojnost držav članic za njihovo izvajanje. Odbor regij opozarja, da protokol izrecno poudarja široko diskrecijo regionalnih in lokalnih oblasti pri prilagajanju storitev potrebam uporabnikov, dodeljevanju naročil za te storitve in njihovi organizaciji; |
| --- | --- |

29.

izraža tudi zadovoljstvo, da je Lizbonski pogodbi priložen Protokol o storitvah splošnega pomena, ki poudarja njihov pomen. Protokol priznava raznolikost teh storitev in primarno pristojnost držav članic za njihovo izvajanje. Odbor regij opozarja, da protokol izrecno poudarja široko diskrecijo regionalnih in lokalnih oblasti pri prilagajanju storitev potrebam uporabnikov, dodeljevanju naročil za te storitve in njihovi organizaciji;

| 30. | meni, da so socialne storitve splošnega pomena, čeprav so različno razvite v državah članicah, bistvena prvina evropskega socialnega modela in da je zato treba na ravni Skupnosti zagotoviti trden in pregleden pravni okvir za njihov razvoj, ob polnem upoštevanju načela subsidiarnosti, zlasti pa pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti pri opredelitvi nalog, upravljanju in financiranju teh storitev; |
| --- | --- |

30.

meni, da so socialne storitve splošnega pomena, čeprav so različno razvite v državah članicah, bistvena prvina evropskega socialnega modela in da je zato treba na ravni Skupnosti zagotoviti trden in pregleden pravni okvir za njihov razvoj, ob polnem upoštevanju načela subsidiarnosti, zlasti pa pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti pri opredelitvi nalog, upravljanju in financiranju teh storitev;

| 31. | ugotavlja, da so kljub zahtevi Odbora regij (3) in Evropskega parlamenta (4) po zakonodajnem predlogu Komisije, ki bi zagotovil resnično pravno varnost za opravljanje storitev splošnega pomena, predlogi v sporočilu o teh storitvah omejeni na vrsto odgovorov na „pogosto zastavljena vprašanja“, ki so morda koristni, vendar niso pravno zavezujoči; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da so kljub zahtevi Odbora regij (3) in Evropskega parlamenta (4) po zakonodajnem predlogu Komisije, ki bi zagotovil resnično pravno varnost za opravljanje storitev splošnega pomena, predlogi v sporočilu o teh storitvah omejeni na vrsto odgovorov na „pogosto zastavljena vprašanja“, ki so morda koristni, vendar niso pravno zavezujoči;

| 32. | ugotavlja, da si Komisija v spremnem dokumentu prizadeva za jasnejšo razmejitev storitev splošnega gospodarskega pomena in negospodarskih storitev splošnega pomena. Vendar pa so ugotovitve Komisije glede tega vprašanja tako splošne, da ne pomagajo vedno jasno opredeliti posameznih primerov in tako ne prispevajo k pravni varnosti; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da si Komisija v spremnem dokumentu prizadeva za jasnejšo razmejitev storitev splošnega gospodarskega pomena in negospodarskih storitev splošnega pomena. Vendar pa so ugotovitve Komisije glede tega vprašanja tako splošne, da ne pomagajo vedno jasno opredeliti posameznih primerov in tako ne prispevajo k pravni varnosti;

| 33. | opozarja, da ni enotnega „evropskega socialnega modela“ in da je zato treba spoštovati in upoštevati raznolikost in razlike pri oblikovanju socialnih storitev v posameznih državah članicah. Novi obvezujoči zakonodajni akti EU ali dodatni procesi usklajevanja ne smejo omejiti diskrecijskih možnosti držav članic pri določanju tega, kar razumejo kot storitve splošnega gospodarskega pomena. Tudi novi člen 14 Lizbonske pogodbe se ne sme razlagati tako, da bi omejeval pristojnost odločanja držav članic; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da ni enotnega „evropskega socialnega modela“ in da je zato treba spoštovati in upoštevati raznolikost in razlike pri oblikovanju socialnih storitev v posameznih državah članicah. Novi obvezujoči zakonodajni akti EU ali dodatni procesi usklajevanja ne smejo omejiti diskrecijskih možnosti držav članic pri določanju tega, kar razumejo kot storitve splošnega gospodarskega pomena. Tudi novi člen 14 Lizbonske pogodbe se ne sme razlagati tako, da bi omejeval pristojnost odločanja držav članic;

| 34. | poudarja, da se je treba izogniti razširitvi obveznosti poročanja ter dodatnim upravnim in statističnim obremenitvam; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da se je treba izogniti razširitvi obveznosti poročanja ter dodatnim upravnim in statističnim obremenitvam;

| 35. | opozarja, da pravo Skupnosti na različne načine učinkuje na nacionalne sisteme socialnih storitev. V preteklosti je EU z zakonodajo s področij javnih naročil, konkurence in državne pomoči močno posegala v oblikovanje storitev splošnega pomena na lokalni ravni, ne da bi ponudnikom in uporabnikom teh storitev zagotovila resnično pravno varnost; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da pravo Skupnosti na različne načine učinkuje na nacionalne sisteme socialnih storitev. V preteklosti je EU z zakonodajo s področij javnih naročil, konkurence in državne pomoči močno posegala v oblikovanje storitev splošnega pomena na lokalni ravni, ne da bi ponudnikom in uporabnikom teh storitev zagotovila resnično pravno varnost;

| 36. | glede tega kot primer iz evropske zakonodaje o javnih naročilih navaja sodelovanje med občinami, ki ponuja veliko možnosti za večjo učinkovitost in s tem koristi za državljane. Takšno sodelovanje vključuje instrumente upravnega sodelovanja, za katere praviloma ne velja zakonodaja o javnih naročilih. Obravnavati bi ga bilo treba kot nacionalne organizacijske odločitve, za katere ne veljajo predpisi o javnih naročilih in ki bi jih Komisija morala spoštovati; |
| --- | --- |

36.

glede tega kot primer iz evropske zakonodaje o javnih naročilih navaja sodelovanje med občinami, ki ponuja veliko možnosti za večjo učinkovitost in s tem koristi za državljane. Takšno sodelovanje vključuje instrumente upravnega sodelovanja, za katere praviloma ne velja zakonodaja o javnih naročilih. Obravnavati bi ga bilo treba kot nacionalne organizacijske odločitve, za katere ne veljajo predpisi o javnih naročilih in ki bi jih Komisija morala spoštovati;

| 37. | poudarja, da je evropska zakonodaja o javnih naročilih izredno pomembna zlasti za regionalne in lokalne oblasti. Komisija je v razlagalnem sporočilu o oddaji naročil, ki so pod mejnimi vrednostmi, žal pokazala premalo posluha za vprašanja regionalnih in lokalnih oblasti. V prihodnjih razpravah o tej temi je zato treba poiskati politične rešitve, ki bodo zagotovile pravno varnost v korist regionalnih in lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je evropska zakonodaja o javnih naročilih izredno pomembna zlasti za regionalne in lokalne oblasti. Komisija je v razlagalnem sporočilu o oddaji naročil, ki so pod mejnimi vrednostmi, žal pokazala premalo posluha za vprašanja regionalnih in lokalnih oblasti. V prihodnjih razpravah o tej temi je zato treba poiskati politične rešitve, ki bodo zagotovile pravno varnost v korist regionalnih in lokalnih oblasti;

| 38. | poziva Komisijo, naj ne glede na rezultat tega postopka razmisli, ali ne bi bilo mogoče zahteve iz razlagalnega sporočila zmanjšati ali popolnoma umakniti. |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj ne glede na rezultat tega postopka razmisli, ali ne bi bilo mogoče zahteve iz razlagalnega sporočila zmanjšati ali popolnoma umakniti.

Sporočilo Priložnosti, dostopnost in solidarnost: nova družbena vizija za Evropo 21. stoletja

ODBOR REGIJ

| 39. | meni, da se vse večji pomen evropske socialne politike kaže tudi v določbah Lizbonske pogodbe o reformi, saj so v členu 2 pogodbe opredeljeni novi socialni cilji za EU: „Bori se proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbuja socialno pravičnost in varstvo, enakost žensk in moških, solidarnost med generacijami in varstvo pravic otrok.“ Listina temeljnih pravic, obvezna medresorska socialna klavzula in protokol o storitvah splošnega pomena zagotavljajo bolj socialno Evropo. Pogodba ponuja tudi možnosti za zagotavljanje „okrepljenega sodelovanja“, ki ga države članice lahko spodbujajo in uporabljajo na socialnem področju (5); |
| --- | --- |

39.

meni, da se vse večji pomen evropske socialne politike kaže tudi v določbah Lizbonske pogodbe o reformi, saj so v členu 2 pogodbe opredeljeni novi socialni cilji za EU: „Bori se proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbuja socialno pravičnost in varstvo, enakost žensk in moških, solidarnost med generacijami in varstvo pravic otrok.“ Listina temeljnih pravic, obvezna medresorska socialna klavzula in protokol o storitvah splošnega pomena zagotavljajo bolj socialno Evropo. Pogodba ponuja tudi možnosti za zagotavljanje „okrepljenega sodelovanja“, ki ga države članice lahko spodbujajo in uporabljajo na socialnem področju (5);

| 40. | se strinja s Komisijo, da je – glede na spreminjajoče se izzive – mogoče blaginjo v Evropi pospeševati z izboljšanjem priložnosti, dostopnosti in solidarnosti. Pri tem Komisija upravičeno opozarja na naslednja področja: mladi, kariera, daljše in bolj zdravo življenje, enakost med spoloma, dejavna vključenost in nediskriminacija, mobilnost in uspešno vključevanje ter udeležba, kultura in dialog; |
| --- | --- |

40.

se strinja s Komisijo, da je – glede na spreminjajoče se izzive – mogoče blaginjo v Evropi pospeševati z izboljšanjem priložnosti, dostopnosti in solidarnosti. Pri tem Komisija upravičeno opozarja na naslednja področja: mladi, kariera, daljše in bolj zdravo življenje, enakost med spoloma, dejavna vključenost in nediskriminacija, mobilnost in uspešno vključevanje ter udeležba, kultura in dialog;

| 41. | se strinja s Komisijo, da za zagotovitev enakih možnosti, ki so osrednjega pomena v okviru vizije za 21. stoletje, ni učinkovitega pristopa, ki bi ustrezal vsem v Evropi, in da raznolikost političnih instrumentov in praks ter heterogenost državnih institucij ovirata usklajevanje na številnih področjih socialne politike. Zato se ne strinja, da so podobni ali enaki izzivi avtomatično tudi skupni in da je zato potrebno skupno ukrepanje na ravni EU; |
| --- | --- |

41.

se strinja s Komisijo, da za zagotovitev enakih možnosti, ki so osrednjega pomena v okviru vizije za 21. stoletje, ni učinkovitega pristopa, ki bi ustrezal vsem v Evropi, in da raznolikost političnih instrumentov in praks ter heterogenost državnih institucij ovirata usklajevanje na številnih področjih socialne politike. Zato se ne strinja, da so podobni ali enaki izzivi avtomatično tudi skupni in da je zato potrebno skupno ukrepanje na ravni EU;

| 42. | se strinja s Komisijo, da je treba nujne inovativne gospodarske in socialno-politične rešitve najti predvsem na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, ter opozarja na pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti ter socialnih partnerjev na tem področju; |
| --- | --- |

42.

se strinja s Komisijo, da je treba nujne inovativne gospodarske in socialno-politične rešitve najti predvsem na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, ter opozarja na pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti ter socialnih partnerjev na tem področju;

| 43. | opozarja, da mora Komisija delovati v strogem okviru pristojnosti, ki jih ima po pogodbah in ki so v bistvu omejene na podporo in dopolnjevanje dejavnosti držav članic; |
| --- | --- |

43.

opozarja, da mora Komisija delovati v strogem okviru pristojnosti, ki jih ima po pogodbah in ki so v bistvu omejene na podporo in dopolnjevanje dejavnosti držav članic;

| 44. | priznava velik pomen izobraževanja in usposobljenosti mladih kot pogoja za ustvarjanje delovnih mest, socialno vključevanje in s tem uspeh enotnega trga; |
| --- | --- |

44.

priznava velik pomen izobraževanja in usposobljenosti mladih kot pogoja za ustvarjanje delovnih mest, socialno vključevanje in s tem uspeh enotnega trga;

| 45. | izrecno nasprotuje stališču Komisije, izraženemu v sporočilu, da obstaja „evropski sistem izobraževanja in usposabljanja“ (6) ter poudarja, da mora EU strogo spoštovati pristojnost držav članic za učne vsebine in oblikovanje izobraževalnih sistemov; |
| --- | --- |

45.

izrecno nasprotuje stališču Komisije, izraženemu v sporočilu, da obstaja „evropski sistem izobraževanja in usposabljanja“ (6) ter poudarja, da mora EU strogo spoštovati pristojnost držav članic za učne vsebine in oblikovanje izobraževalnih sistemov;

| 46. | pod pogojem, da se spoštujejo pristojnosti, določene v pogodbah, priznava, da ima lahko EU pomembno vlogo pri izmenjavi izkušenj in najboljših praks, podpori lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter pri krepitvi ozaveščenosti; |
| --- | --- |

46.

pod pogojem, da se spoštujejo pristojnosti, določene v pogodbah, priznava, da ima lahko EU pomembno vlogo pri izmenjavi izkušenj in najboljših praks, podpori lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter pri krepitvi ozaveščenosti;

| 47. | glede na cilje na tem področju pozdravlja izmenjavo izkušenj in primerov najboljše prakse na evropski ravni ob vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

47.

glede na cilje na tem področju pozdravlja izmenjavo izkušenj in primerov najboljše prakse na evropski ravni ob vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti;

| 48. | izraža priznanje Komisiji, ker je zaradi težav pri izvajanju v mnogih državah članicah in glede na izzive predlagala pregled in prilagoditev sedanjega zakonodajnega okvira v zvezi z enakostjo med spoloma in bojem proti diskriminaciji, vendar nasprotuje razširitvi teh predpisov na dodatna področja. |
| --- | --- |

48.

izraža priznanje Komisiji, ker je zaradi težav pri izvajanju v mnogih državah članicah in glede na izzive predlagala pregled in prilagoditev sedanjega zakonodajnega okvira v zvezi z enakostjo med spoloma in bojem proti diskriminaciji, vendar nasprotuje razširitvi teh predpisov na dodatna področja.

V Bruslju, 12. februarja 2009

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Mnenje o Beli knjigi Evropske komisije o storitvah splošnega pomena (CdR 327/2004) – UL C 164, 5.7.2005.

1

(2)  Resolucija Evropskega parlamenta o Beli knjigi Komisije o storitvah splošnega pomena (2006/2101(INI)), 27.9.2006.

2

(3)  Mnenje z dne 6. decembra 2006 o sporočilu Komisije Izvajanje programa Skupnosti iz Lizbone – socialne storitve splošnega pomena v Evropski uniji, COM(2006) 177 konč. (CdR 181/2006).

3

(4)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2007 o socialnih storitvah splošnega pomena v Evropski uniji (2006/2134(INI)).

4

(5)  Členi 6, 5(a) in 27.

5

(6)  Op. prev.: nemška različica dokumenta Komisije omenja „evropski sistem izobraževanja in usposabljanja“, slovenska in angleška pa omenjata „evropske sisteme izobraževanja in usposabljanja“.

6

---

| 28.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/12

---

Mnenje na lastno pobudo odbora regij lokalne in regionalne oblasti na čelu politik vključevanja

2009/C 120/03

ODBOR REGIJ

| — | ocenjuje, da so strategije vključevanja priseljencev povezane z evropsko politiko priseljevanja, ki mora, če želi biti učinkovita, zlasti ustrezno podpirati razvoj v državah izvora in tranzitnih državah; |
| --- | --- |

—

ocenjuje, da so strategije vključevanja priseljencev povezane z evropsko politiko priseljevanja, ki mora, če želi biti učinkovita, zlasti ustrezno podpirati razvoj v državah izvora in tranzitnih državah;

| — | poudarja, da morajo politike vključevanja priseljencev zajemati popolno in brezpogojno sprejetje kulturnih vrednot Evrope, kot so spoštovanje človekovih pravic in raznolikosti, boj proti diskriminaciji ter spodbujanje strpnosti in enakih možnosti; |
| --- | --- |

—

poudarja, da morajo politike vključevanja priseljencev zajemati popolno in brezpogojno sprejetje kulturnih vrednot Evrope, kot so spoštovanje človekovih pravic in raznolikosti, boj proti diskriminaciji ter spodbujanje strpnosti in enakih možnosti;

| — | poudarja, da je potreben celosten pristop, ki ne bo upošteval zgolj gospodarskih in družbenih vidikov vključevanja, temveč tudi vprašanja zgodovinske, kulturne in verske raznolikosti, državljanstva, političnih pravic ter udeležbe zakonitih priseljencev v javnem življenju; in meni, da sta za dosego rezultatov potrebna skupen pristop in sodelovanje vseh vpletenih akterjev na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je potreben celosten pristop, ki ne bo upošteval zgolj gospodarskih in družbenih vidikov vključevanja, temveč tudi vprašanja zgodovinske, kulturne in verske raznolikosti, državljanstva, političnih pravic ter udeležbe zakonitih priseljencev v javnem življenju; in meni, da sta za dosego rezultatov potrebna skupen pristop in sodelovanje vseh vpletenih akterjev na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni;

| — | za uspešno vključevanje priseljencev priporoča upravljanje na več ravneh, kar je v skladu z načelom subsidiarnosti, ki ureja sodelovanje med Evropsko unijo, državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi; in se strinja s stališčem, izraženim na 3. ministrski konferenci o vključevanju, ki je bila 3. in 4. novembra 2008 v Vichyju, da je lokalne in regionalne oblasti treba vključiti v pripravo, izvajanje in ocenjevanje politik vključevanja, ter da je njihova vloga bistvena pri vključevanju priseljencev v družbo držav gostiteljic; |
| --- | --- |

—

za uspešno vključevanje priseljencev priporoča upravljanje na več ravneh, kar je v skladu z načelom subsidiarnosti, ki ureja sodelovanje med Evropsko unijo, državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi; in se strinja s stališčem, izraženim na 3. ministrski konferenci o vključevanju, ki je bila 3. in 4. novembra 2008 v Vichyju, da je lokalne in regionalne oblasti treba vključiti v pripravo, izvajanje in ocenjevanje politik vključevanja, ter da je njihova vloga bistvena pri vključevanju priseljencev v družbo držav gostiteljic;

| — | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti odločilno vlogo pri izvajanju politik vključevanja zaradi njihovih včasih izključnih pristojnosti. Ta odgovornost tem regijam in krajem povzroča znatne izdatke, saj stroške vključevanja krijejo iz lastnih proračunov; in poziva k povečanju sredstev Evropskega sklada za vključevanje ter k večji podpori ukrepom vključevanja na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

—

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti odločilno vlogo pri izvajanju politik vključevanja zaradi njihovih včasih izključnih pristojnosti. Ta odgovornost tem regijam in krajem povzroča znatne izdatke, saj stroške vključevanja krijejo iz lastnih proračunov; in poziva k povečanju sredstev Evropskega sklada za vključevanje ter k večji podpori ukrepom vključevanja na regionalni in lokalni ravni;

| — | prosi za možnost polnopravnega sodelovanja na Evropskem forumu za vključevanje, ki bo predvidoma organiziran v letu 2009, ter na vseh drugih podobnih dogodkih, organiziranih v okviru evropskega sodelovanja; in predlaga uvedbo „nagrad za vključevanje“ državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

—

prosi za možnost polnopravnega sodelovanja na Evropskem forumu za vključevanje, ki bo predvidoma organiziran v letu 2009, ter na vseh drugih podobnih dogodkih, organiziranih v okviru evropskega sodelovanja; in predlaga uvedbo „nagrad za vključevanje“ državljanov tretjih držav.

| Poročevalec | : | Dimitrios Kalogeropoulos (EL/EPP), župan Egalea (Atene) |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Dimitrios Kalogeropoulos (EL/EPP), župan Egalea (Atene)

Referenčni dokument

Delovni dokument služb Komisije o krepitvi ukrepov in instrumentov za soočanje z izzivi vključevanja – poročilo, predstavljeno na ministrski konferenci o vključevanju leta 2008

SEC(2008) 2626

POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | ocenjuje, da delovni dokument služb Komisije o krepitvi ukrepov in instrumentov za soočanje z izzivi vključevanja spada v okvir sklepov sveta ministrov za pravosodje in notranje zadeve iz junija 2007 o krepitvi politike vključevanja v Evropski uniji; |
| --- | --- |

1.

ocenjuje, da delovni dokument služb Komisije o krepitvi ukrepov in instrumentov za soočanje z izzivi vključevanja spada v okvir sklepov sveta ministrov za pravosodje in notranje zadeve iz junija 2007 o krepitvi politike vključevanja v Evropski uniji;

| 2. | meni, da je zaradi povečanja pojava migracij v zadnjem desetletju nujno izvajati učinkovito politiko družbenega, gospodarskega in kulturnega vključevanja zakonitih priseljencev iz tretjih držav; |
| --- | --- |

2.

meni, da je zaradi povečanja pojava migracij v zadnjem desetletju nujno izvajati učinkovito politiko družbenega, gospodarskega in kulturnega vključevanja zakonitih priseljencev iz tretjih držav;

| 3. | opaža, da povečanje števila priseljencev spremljata porast in večja raznolikost priseljencev, strukture migracijskih tokov ter spektra odnosov med državami gostiteljicami in državami izvora; |
| --- | --- |

3.

opaža, da povečanje števila priseljencev spremljata porast in večja raznolikost priseljencev, strukture migracijskih tokov ter spektra odnosov med državami gostiteljicami in državami izvora;

| 4. | opozarja, da je vključevanje priseljencev v prvi vrsti v pristojnosti držav člani (na nacionalni ali regionalni ravni), ki so odgovorne za izvajanje politik na področjih izobraževanja, zdravja, stanovanjskih zadev in trga dela. Lizbonska pogodba predvideva okrepitev vloge Evropske unije na področju migracijske politike in politike vključevanja državljanov iz tretjih držav, ne predvideva pa usklajevanja določb zakonodaje in predpisov držav članic; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da je vključevanje priseljencev v prvi vrsti v pristojnosti držav člani (na nacionalni ali regionalni ravni), ki so odgovorne za izvajanje politik na področjih izobraževanja, zdravja, stanovanjskih zadev in trga dela. Lizbonska pogodba predvideva okrepitev vloge Evropske unije na področju migracijske politike in politike vključevanja državljanov iz tretjih držav, ne predvideva pa usklajevanja določb zakonodaje in predpisov držav članic;

| 5. | opaža, da so si v zadnjih letih številne države članice močno prizadevale razvijati nacionalne politike vključevanja priseljencev (tako za novo prispele priseljence kot tudi za prvo in drugo generacijo priseljencev). Vendar dosedanje politike v mnogih državah članicah niso prinesle želenih rezultatov, saj se družbeno vključevanje priseljencev še vedno sooča z določenimi ovirami, kot so na primer brezposelnost, nizka stopnja izobrazbe in/ali usposobljenosti ter nepripravljenost za vključevanje ali pomanjkanje sodelovanja med akterji na tem področju; |
| --- | --- |

5.

opaža, da so si v zadnjih letih številne države članice močno prizadevale razvijati nacionalne politike vključevanja priseljencev (tako za novo prispele priseljence kot tudi za prvo in drugo generacijo priseljencev). Vendar dosedanje politike v mnogih državah članicah niso prinesle želenih rezultatov, saj se družbeno vključevanje priseljencev še vedno sooča z določenimi ovirami, kot so na primer brezposelnost, nizka stopnja izobrazbe in/ali usposobljenosti ter nepripravljenost za vključevanje ali pomanjkanje sodelovanja med akterji na tem področju;

| 6. | meni, da je zaradi gospodarskih in demografskih sprememb treba pripraviti skupno evropsko strategijo uravnoteženega upravljanja migracijskih tokov, spodbujati vključevanje in se boriti proti nezakonitemu priseljevanju ter trgovanju z ljudmi; |
| --- | --- |

6.

meni, da je zaradi gospodarskih in demografskih sprememb treba pripraviti skupno evropsko strategijo uravnoteženega upravljanja migracijskih tokov, spodbujati vključevanje in se boriti proti nezakonitemu priseljevanju ter trgovanju z ljudmi;

| 7. | poudarja potrebo po razvoju usklajene evropske politike priseljevanja in pozdravlja sprejetje evropskega pakta o priseljevanju in azilu 15. oktobra 2008; |
| --- | --- |

7.

poudarja potrebo po razvoju usklajene evropske politike priseljevanja in pozdravlja sprejetje evropskega pakta o priseljevanju in azilu 15. oktobra 2008;

| 8. | ocenjuje, da so strategije vključevanja priseljencev povezane z evropsko politiko priseljevanja, ki mora, če želi biti učinkovita, zlasti ustrezno podpirati razvoj v državah izvora in tranzitnih državah. Ta podpora naj bo usmerjena predvsem v osnovno izobraževanje, zdravstvo in gospodarsko infrastrukturo; |
| --- | --- |

8.

ocenjuje, da so strategije vključevanja priseljencev povezane z evropsko politiko priseljevanja, ki mora, če želi biti učinkovita, zlasti ustrezno podpirati razvoj v državah izvora in tranzitnih državah. Ta podpora naj bo usmerjena predvsem v osnovno izobraževanje, zdravstvo in gospodarsko infrastrukturo;

Glavna načela

ODBOR REGIJ

| 9. | meni, da je treba družbeno vključevanje razumeti kot rezultat procesa, v katerem državljani tretjih držav, ki zakonito prebivajo v eni od držav članic, postanejo sposobni živeti neodvisno od zunanje pomoči ter pridobijo družbeni položaj, primerljiv položaju državljanov države, v kateri živijo, in položaju drugih evropskih državljanov; |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba družbeno vključevanje razumeti kot rezultat procesa, v katerem državljani tretjih držav, ki zakonito prebivajo v eni od držav članic, postanejo sposobni živeti neodvisno od zunanje pomoči ter pridobijo družbeni položaj, primerljiv položaju državljanov države, v kateri živijo, in položaju drugih evropskih državljanov;

| 10. | opozarja, da je vključevanje dvosmerni proces, ki zahteva vzajemna prizadevanja in zajema pravice in dolžnosti tako družbe, ki priseljence sprejema, kot tudi priseljencev. Zato morajo biti priseljenci pripravljeni prevzeti odgovornost za svoje vključevanje v družbo države gostiteljice (tako, da se naučijo jezika ter sprejmejo pravni sistem in vrednote družbe države gostiteljice), družbe držav gostiteljic pa morajo biti pripravljene priseljence sprejeti in jih vključiti medse; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da je vključevanje dvosmerni proces, ki zahteva vzajemna prizadevanja in zajema pravice in dolžnosti tako družbe, ki priseljence sprejema, kot tudi priseljencev. Zato morajo biti priseljenci pripravljeni prevzeti odgovornost za svoje vključevanje v družbo države gostiteljice (tako, da se naučijo jezika ter sprejmejo pravni sistem in vrednote družbe države gostiteljice), družbe držav gostiteljic pa morajo biti pripravljene priseljence sprejeti in jih vključiti medse;

| 11. | poudarja, da morajo politike vključevanja priseljencev zajemati popolno in brezpogojno sprejetje kulturnih vrednot Evrope, kot so spoštovanje človekovih pravic in raznolikosti, boj proti diskriminaciji ter spodbujanje strpnosti in enakih možnosti. Poleg tega morajo biti skladne s temeljnimi politikami EU na področju kohezije, zaposlovanja, razvoja, zunanjih odnosov ter svobode, varnosti in pravice; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da morajo politike vključevanja priseljencev zajemati popolno in brezpogojno sprejetje kulturnih vrednot Evrope, kot so spoštovanje človekovih pravic in raznolikosti, boj proti diskriminaciji ter spodbujanje strpnosti in enakih možnosti. Poleg tega morajo biti skladne s temeljnimi politikami EU na področju kohezije, zaposlovanja, razvoja, zunanjih odnosov ter svobode, varnosti in pravice;

| 12. | meni, da je izvajanje načela enake obravnave odločilnega pomena za kakovost demokratičnih sistemov. Dejstvo, da so vsi ljudje enakovredni in da jih je treba obravnavati enako, je sestavni del kulture EU. |
| --- | --- |

12.

meni, da je izvajanje načela enake obravnave odločilnega pomena za kakovost demokratičnih sistemov. Dejstvo, da so vsi ljudje enakovredni in da jih je treba obravnavati enako, je sestavni del kulture EU.

Načini uresničevanja

ODBOR REGIJ

| 13. | meni, da mora biti vključevanje priseljencev ena temeljnih prednostnih nalog Evropske unije; |
| --- | --- |

13.

meni, da mora biti vključevanje priseljencev ena temeljnih prednostnih nalog Evropske unije;

| 14. | poudarja, da je potreben celosten pristop, ki ne bo upošteval zgolj gospodarskih in družbenih vidikov vključevanja, temveč tudi vprašanja zgodovinske, kulturne in verske raznolikosti, državljanstva, političnih pravic ter udeležbe zakonitih priseljencev v javnem življenju; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je potreben celosten pristop, ki ne bo upošteval zgolj gospodarskih in družbenih vidikov vključevanja, temveč tudi vprašanja zgodovinske, kulturne in verske raznolikosti, državljanstva, političnih pravic ter udeležbe zakonitih priseljencev v javnem življenju;

| 15. | za uspešno vključevanje priseljencev priporoča upravljanje na več ravneh. Tak pristop bi bil v skladu z načelom subsidiarnosti, ki ureja sodelovanje med Evropsko unijo, državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

15.

za uspešno vključevanje priseljencev priporoča upravljanje na več ravneh. Tak pristop bi bil v skladu z načelom subsidiarnosti, ki ureja sodelovanje med Evropsko unijo, državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 16. | meni, da sta za dosego rezultatov potrebna skupen pristop in sodelovanje vseh vpletenih akterjev na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. Vključiti je treba ustrezne institucije Evropske unije, nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, NVO (nevladne organizacije), socialne partnerje ter predstavnike civilne družbe, vključno s priseljenci – tako novimi kot s priseljenci prve ali druge generacije – ter vse akterje, ki učinkovito delujejo na področju športa, kulture in socialne kohezije; |
| --- | --- |

16.

meni, da sta za dosego rezultatov potrebna skupen pristop in sodelovanje vseh vpletenih akterjev na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. Vključiti je treba ustrezne institucije Evropske unije, nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, NVO (nevladne organizacije), socialne partnerje ter predstavnike civilne družbe, vključno s priseljenci – tako novimi kot s priseljenci prve ali druge generacije – ter vse akterje, ki učinkovito delujejo na področju športa, kulture in socialne kohezije;

| 17. | podpira spodbujanje ukrepov za lajšanje dostopa priseljencev na trg dela in pridobivanje poklicnih kvalifikacij. Za priseljence je zaposlitev bistven element procesa celovitega vključevanja v družbo države gostiteljice; |
| --- | --- |

17.

podpira spodbujanje ukrepov za lajšanje dostopa priseljencev na trg dela in pridobivanje poklicnih kvalifikacij. Za priseljence je zaposlitev bistven element procesa celovitega vključevanja v družbo države gostiteljice;

| 18. | poudarja vlogo, ki jo ima pri vključevanju izobrazba in zlasti učenje uradnega jezika ali uradnih jezikov države gostiteljice; |
| --- | --- |

18.

poudarja vlogo, ki jo ima pri vključevanju izobrazba in zlasti učenje uradnega jezika ali uradnih jezikov države gostiteljice;

| 19. | podpira učenje jezikov držav izvora, ki lajša tako učenje uradnega jezika ali uradnih jezikov držav gostiteljic kot tudi pridobivanje znanja na drugih področjih; |
| --- | --- |

19.

podpira učenje jezikov držav izvora, ki lajša tako učenje uradnega jezika ali uradnih jezikov držav gostiteljic kot tudi pridobivanje znanja na drugih področjih;

| 20. | podpira spodbujanje ukrepov in dejavnosti, usmerjenih v to, da bi vzgojno-izobraževalni proces postal kulturni most med družbo in državljani tretjih držav; |
| --- | --- |

20.

podpira spodbujanje ukrepov in dejavnosti, usmerjenih v to, da bi vzgojno-izobraževalni proces postal kulturni most med družbo in državljani tretjih držav;

| 21. | meni, da je šolanje otrok priseljencev prednostna naloga, in se strinja s spodbujanjem različnosti v nacionalnih šolskih sistemih; |
| --- | --- |

21.

meni, da je šolanje otrok priseljencev prednostna naloga, in se strinja s spodbujanjem različnosti v nacionalnih šolskih sistemih;

| 22. | meni, da je treba posebno pozornost nameniti priseljenim ženskam, ne le zato, ker imajo odločilno vlogo pri vzgoji otrok in prenašanju kulturnih vzorcev, temveč tudi zato, ker so najbolj izpostavljene pojavom izključenosti, nasilja in diskriminacije; |
| --- | --- |

22.

meni, da je treba posebno pozornost nameniti priseljenim ženskam, ne le zato, ker imajo odločilno vlogo pri vzgoji otrok in prenašanju kulturnih vzorcev, temveč tudi zato, ker so najbolj izpostavljene pojavom izključenosti, nasilja in diskriminacije;

| 23. | meni, da je medkulturni dialog izredno pomembna tema pri vključevanju in da imajo lokalne in regionalne oblasti bistveno vlogo pri spodbujanju tega dialoga ter s tem tudi v boju proti rasizmu in ksenofobiji; |
| --- | --- |

23.

meni, da je medkulturni dialog izredno pomembna tema pri vključevanju in da imajo lokalne in regionalne oblasti bistveno vlogo pri spodbujanju tega dialoga ter s tem tudi v boju proti rasizmu in ksenofobiji;

| 24. | meni, da je vloga medijev odločilna pri osveščanju javnosti o vlogi priseljencev ter omejevanju pojavov marginalizacije, rasizma in ksenofobije; |
| --- | --- |

24.

meni, da je vloga medijev odločilna pri osveščanju javnosti o vlogi priseljencev ter omejevanju pojavov marginalizacije, rasizma in ksenofobije;

| 25. | ugotavlja, da je spodbujanje enakih možnosti priseljencev na področju izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja dober način preprečevanja njihovega družbenega izključevanja. Pozitivna možnost zahtevati enak položaj v družbi države gostiteljice je najboljši način preprečevanja nevarnosti nasilja marginalnih skupin; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da je spodbujanje enakih možnosti priseljencev na področju izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja dober način preprečevanja njihovega družbenega izključevanja. Pozitivna možnost zahtevati enak položaj v družbi države gostiteljice je najboljši način preprečevanja nevarnosti nasilja marginalnih skupin;

| 26. | meni, da je politike vključevanja treba nujno ocenjevati in v ta namen oblikovati skupne evropske kazalnike in modele vključevanja; |
| --- | --- |

26.

meni, da je politike vključevanja treba nujno ocenjevati in v ta namen oblikovati skupne evropske kazalnike in modele vključevanja;

| 27. | meni, da je ustanovitev Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav posebej pomembna, in ocenjuje, da bo ta odločilno prispeval k pripravi politik vključevanja. |
| --- | --- |

27.

meni, da je ustanovitev Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav posebej pomembna, in ocenjuje, da bo ta odločilno prispeval k pripravi politik vključevanja.

Prispevek lokalnih in regionalnih oblasti

ODBOR REGIJ

| 28. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti odločilno vlogo pri izvajanju politik vključevanja zaradi njihovih včasih izključnih pristojnosti. Opozarja tudi, da lokalne in regionalne oblasti pogosto delujejo kot ponudniki storitev, partnerji drugih ravni upravljanja, zlasti interesnih skupin. Ta odgovornost tem regijam in krajem povzroča znatne izdatke, saj stroške vključevanja krijejo iz lastnih proračunov; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti odločilno vlogo pri izvajanju politik vključevanja zaradi njihovih včasih izključnih pristojnosti. Opozarja tudi, da lokalne in regionalne oblasti pogosto delujejo kot ponudniki storitev, partnerji drugih ravni upravljanja, zlasti interesnih skupin. Ta odgovornost tem regijam in krajem povzroča znatne izdatke, saj stroške vključevanja krijejo iz lastnih proračunov;

| 29. | opozarja, da imajo nekatere evropske regije ključno vlogo pri vključevanju mladoletnih priseljencev brez spremstva na njihovem ozemlju; Ti so dani v skrbništvo pristojnih regionalnih organov, kar za mnoge izmed njih pomeni dodatne stroške, saj jim morajo do polnoletnosti zagotoviti učinkovito vključevanje, kriti življenjske stroške, zagotoviti izobraževanje in vse ostalo, kar jim zagotavlja dobro počutje. Zato Odbor regij poziva regionalne, nacionalne in evropske oblasti, da prevzamejo odgovornost za obvladovanje tega pojava in zagotovijo ustrezno porazdelitev finančnega bremena; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da imajo nekatere evropske regije ključno vlogo pri vključevanju mladoletnih priseljencev brez spremstva na njihovem ozemlju; Ti so dani v skrbništvo pristojnih regionalnih organov, kar za mnoge izmed njih pomeni dodatne stroške, saj jim morajo do polnoletnosti zagotoviti učinkovito vključevanje, kriti življenjske stroške, zagotoviti izobraževanje in vse ostalo, kar jim zagotavlja dobro počutje. Zato Odbor regij poziva regionalne, nacionalne in evropske oblasti, da prevzamejo odgovornost za obvladovanje tega pojava in zagotovijo ustrezno porazdelitev finančnega bremena;

| 30. | poleg tega poudarja, da morajo lokalne in regionalne oblasti dobiti priložnost, da aktivno sodelujejo pri razvoju strategij vključevanja že v zelo zgodnji fazi in skozi njihovo celotno izvajanje; |
| --- | --- |

30.

poleg tega poudarja, da morajo lokalne in regionalne oblasti dobiti priložnost, da aktivno sodelujejo pri razvoju strategij vključevanja že v zelo zgodnji fazi in skozi njihovo celotno izvajanje;

| 31. | se strinja s stališčem, izraženim na 3. ministrski konferenci o vključevanju, ki je bila 3. in 4. novembra 2008 v Vichyju, da je lokalne in regionalne oblasti treba vključiti v pripravo, izvajanje in ocenjevanje politik vključevanja, ter da je njihova vloga bistvena pri vključevanju priseljencev v družbo držav gostiteljic; |
| --- | --- |

31.

se strinja s stališčem, izraženim na 3. ministrski konferenci o vključevanju, ki je bila 3. in 4. novembra 2008 v Vichyju, da je lokalne in regionalne oblasti treba vključiti v pripravo, izvajanje in ocenjevanje politik vključevanja, ter da je njihova vloga bistvena pri vključevanju priseljencev v družbo držav gostiteljic;

| 32. | opaža pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri vrednotenju evropskih izkušenj s pomočjo izmenjave dobrih praks ter širjenja rezultatov, ki izhajajo zlasti iz njihovega sodelovanja pri izvajanju programov Skupnosti (npr. CLIP, ERLAIM, ROUTES, City2City, INTI-EUROCITIES), pa tudi pri delovanju meddržavnih regionalnih mrež; |
| --- | --- |

32.

opaža pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri vrednotenju evropskih izkušenj s pomočjo izmenjave dobrih praks ter širjenja rezultatov, ki izhajajo zlasti iz njihovega sodelovanja pri izvajanju programov Skupnosti (npr. CLIP, ERLAIM, ROUTES, City2City, INTI-EUROCITIES), pa tudi pri delovanju meddržavnih regionalnih mrež;

| 33. | meni, da lokalne in regionalne oblasti odločilno prispevajo k ustvarjanju pogojev za dostop državljanov tretjih držav do informacij in služb, odgovornih za zaposlovanje, šolanje, zdravje, stanovanja, kulturo, ter do drugih javnih dobrin, kar jim omogoča vzpostaviti trdno vez z družbo države gostiteljice; |
| --- | --- |

33.

meni, da lokalne in regionalne oblasti odločilno prispevajo k ustvarjanju pogojev za dostop državljanov tretjih držav do informacij in služb, odgovornih za zaposlovanje, šolanje, zdravje, stanovanja, kulturo, ter do drugih javnih dobrin, kar jim omogoča vzpostaviti trdno vez z družbo države gostiteljice;

| 34. | ugotavlja, da lokalne in regionalne oblasti posvečajo posebno pozornost sodelovanju, komuniciranju ter izmenjavi informacij z državljani, organizacijami priseljencev in NVO. S tem bistveno prispevajo k ustvarjanju ozračja zaupanja, ohranjanju kohezije v družbah držav gostiteljic ter, posledično, k priznavanju priseljevanja kot dejavnika razvoja in napredka. |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da lokalne in regionalne oblasti posvečajo posebno pozornost sodelovanju, komuniciranju ter izmenjavi informacij z državljani, organizacijami priseljencev in NVO. S tem bistveno prispevajo k ustvarjanju ozračja zaupanja, ohranjanju kohezije v družbah držav gostiteljic ter, posledično, k priznavanju priseljevanja kot dejavnika razvoja in napredka.

Uresničevanje ciljev

ODBOR REGIJ

| 35. | podpira pobude, ki jih je sprejela Evropska unija od leta 1999 v podporo izvajanju sklepov Evropskega sveta iz Tampereja glede oblikovanja predlogov in izvajanja učinkovitih politik vključevanja priseljencev iz tretjih držav; |
| --- | --- |

35.

podpira pobude, ki jih je sprejela Evropska unija od leta 1999 v podporo izvajanju sklepov Evropskega sveta iz Tampereja glede oblikovanja predlogov in izvajanja učinkovitih politik vključevanja priseljencev iz tretjih držav;

| 36. | pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija pripravila spletno stran o vključevanju, ki bo lajšala dostop do informacij in njihovo izmenjavo; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija pripravila spletno stran o vključevanju, ki bo lajšala dostop do informacij in njihovo izmenjavo;

| 37. | poziva države članice in Evropsko komisijo, naj sprejmejo pobude za izkoriščanje možnosti, ki jih nudijo nove tehnologije (e-demokracija, e-uprava, e-storitve itd.), s ciljem splošni javnosti in priseljencem olajšati izražanje stališč in predlogov glede politik in ukrepov na področju vključevanja; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice in Evropsko komisijo, naj sprejmejo pobude za izkoriščanje možnosti, ki jih nudijo nove tehnologije (e-demokracija, e-uprava, e-storitve itd.), s ciljem splošni javnosti in priseljencem olajšati izražanje stališč in predlogov glede politik in ukrepov na področju vključevanja;

| 38. | poudarja, da je potrebno skupno delovanje ter spodbujanje sodelovanja in dialoga med akterji, ki se ukvarjajo z vključevanjem na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je potrebno skupno delovanje ter spodbujanje sodelovanja in dialoga med akterji, ki se ukvarjajo z vključevanjem na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni;

| 39. | predlaga spodbujanje primerjalnega ocenjevanja rezultatov strategij vključevanja na regionalni in lokalni ravni ter poudarjanje pozitivnih izkušenj pri vključevanju in primere najboljše prakse na regionalni in lokalni ravni, ki bi lahko bili za zgled drugim regijam; |
| --- | --- |

39.

predlaga spodbujanje primerjalnega ocenjevanja rezultatov strategij vključevanja na regionalni in lokalni ravni ter poudarjanje pozitivnih izkušenj pri vključevanju in primere najboljše prakse na regionalni in lokalni ravni, ki bi lahko bili za zgled drugim regijam;

| 40. | meni, da je treba spodbujati delovanje in ukrepe za vzpostavitev stabilnega ozračja ter osnove za zaupanje med priseljenci in družbo, ki jih sprejema; |
| --- | --- |

40.

meni, da je treba spodbujati delovanje in ukrepe za vzpostavitev stabilnega ozračja ter osnove za zaupanje med priseljenci in družbo, ki jih sprejema;

| 41. | meni, da je za oblikovanje in izvajanje učinkovitih in ustreznih politik vključevanja bistveno upoštevati področja izobraževanja, stanovanj in zdravja; |
| --- | --- |

41.

meni, da je za oblikovanje in izvajanje učinkovitih in ustreznih politik vključevanja bistveno upoštevati področja izobraževanja, stanovanj in zdravja;

| 42. | meni, da bi Evropska unija do držav izvora priseljencev morala vzpostaviti odnos, ki bo zagotavljal dejansko podporo in bo prilagojen potrebam; |
| --- | --- |

42.

meni, da bi Evropska unija do držav izvora priseljencev morala vzpostaviti odnos, ki bo zagotavljal dejansko podporo in bo prilagojen potrebam;

| 43. | meni, da je treba oceniti in morebiti preoblikovati obstoječe programe na področju izobraževanja in ponudbe poklicnega usposabljanja, vzgoje in izobraževanja državljanov tretjih držav, posebej za poklice, pri katerih je usposabljanje empirično; |
| --- | --- |

43.

meni, da je treba oceniti in morebiti preoblikovati obstoječe programe na področju izobraževanja in ponudbe poklicnega usposabljanja, vzgoje in izobraževanja državljanov tretjih držav, posebej za poklice, pri katerih je usposabljanje empirično;

| 44. | predlaga da se zagotovi pomoč strukturam za prepoznavanje sposobnosti in izkušenj priseljencev, ki že obstajajo v državah članicah EU; |
| --- | --- |

44.

predlaga da se zagotovi pomoč strukturam za prepoznavanje sposobnosti in izkušenj priseljencev, ki že obstajajo v državah članicah EU;

| 45. | meni, da bi morali v državah članicah ustvariti pogoje za priznavanje in preverjanje usposobljenosti in izobrazbe, ki so jo priseljenci pridobili v državi izvora, ter njeno potrjevanje, kar bi izboljšalo njihove možnosti za nadaljnje izobraževanje in zaposlitev ter nato preživljanje z lastnim delom, obenem pa krepilo človeški kapital države gostiteljice; |
| --- | --- |

45.

meni, da bi morali v državah članicah ustvariti pogoje za priznavanje in preverjanje usposobljenosti in izobrazbe, ki so jo priseljenci pridobili v državi izvora, ter njeno potrjevanje, kar bi izboljšalo njihove možnosti za nadaljnje izobraževanje in zaposlitev ter nato preživljanje z lastnim delom, obenem pa krepilo človeški kapital države gostiteljice;

| 46. | poziva Evropsko komisijo, naj podpre izmenjavo dobrih praks med regionalnimi in lokalnimi oblastmi, saj te odločilno vplivajo na skladno in učinkovito vključevanje; |
| --- | --- |

46.

poziva Evropsko komisijo, naj podpre izmenjavo dobrih praks med regionalnimi in lokalnimi oblastmi, saj te odločilno vplivajo na skladno in učinkovito vključevanje;

| 47. | poziva k povečanju sredstev Evropskega sklada za vključevanje ter k večji podpori ukrepom vključevanja na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

47.

poziva k povečanju sredstev Evropskega sklada za vključevanje ter k večji podpori ukrepom vključevanja na regionalni in lokalni ravni;

| 48. | poziva Komisijo, naj spodbuja partnerstva med evropskimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter ustreznimi organi iz držav izvora priseljencev; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj spodbuja partnerstva med evropskimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter ustreznimi organi iz držav izvora priseljencev;

| 49. | poziva Komisijo in države članice, naj proučijo možnosti za ustanovitev kontaktnih točk za vključevanje na regionalni in lokalni ravni, ki bi bile enakovredne kontaktnim točkam na nacionalni ravni ali bi jih nadomestile; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo in države članice, naj proučijo možnosti za ustanovitev kontaktnih točk za vključevanje na regionalni in lokalni ravni, ki bi bile enakovredne kontaktnim točkam na nacionalni ravni ali bi jih nadomestile;

| 50. | želi s predstavitvijo dobrih praks lokalnih in regionalnih oblasti prispevati k posodobitvi priročnika Evropske komisije o vključevanju; |
| --- | --- |

50.

želi s predstavitvijo dobrih praks lokalnih in regionalnih oblasti prispevati k posodobitvi priročnika Evropske komisije o vključevanju;

| 51. | prosi za možnost polnopravnega sodelovanja na Evropskem forumu za vključevanje, ki bo predvidoma organiziran v letu 2009, ter na vseh drugih podobnih dogodkih, organiziranih v okviru evropskega sodelovanja; |
| --- | --- |

51.

prosi za možnost polnopravnega sodelovanja na Evropskem forumu za vključevanje, ki bo predvidoma organiziran v letu 2009, ter na vseh drugih podobnih dogodkih, organiziranih v okviru evropskega sodelovanja;

| 52. | predlaga uvedbo „nagrad za vključevanje“ državljanov tretjih držav, morebiti v okviru nagrad Odbora regij, namenjenih regijam, ki bi jih podeljevali priseljencem ali/in akterjem v procesu vključevanja priseljencev (lokalne ali regionalne oblasti, podjetja, organizacije, zveze, fundacije, posamezniki, uradniki itd.). |
| --- | --- |

52.

predlaga uvedbo „nagrad za vključevanje“ državljanov tretjih držav, morebiti v okviru nagrad Odbora regij, namenjenih regijam, ki bi jih podeljevali priseljencem ali/in akterjem v procesu vključevanja priseljencev (lokalne ali regionalne oblasti, podjetja, organizacije, zveze, fundacije, posamezniki, uradniki itd.).

V Bruslju, 12. februarja 2009

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 28.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/17

---

Mnenje Odbora regij „Najprej pomisli na male“ – „Akt za mala podjetja“ za Evropo

2009/C 120/04

ODBOR REGIJ

| — | pozdravlja sporočilo Komisije o Aktu za mala podjetja (AMP) za Evropo in se strinja s političnim načrtom, s katerim naj bi na področju politike EU za MSP dosegli hiter napredek na podlagi okvira za lažje spodbujanje podjetništva in zakonodaje, ki upošteva mala in srednja podjetja, ter hkrati z uporabo načela „najprej pomisli na male“ omogočili rast MSP v vsej Evropi; |
| --- | --- |

—

pozdravlja sporočilo Komisije o Aktu za mala podjetja (AMP) za Evropo in se strinja s političnim načrtom, s katerim naj bi na področju politike EU za MSP dosegli hiter napredek na podlagi okvira za lažje spodbujanje podjetništva in zakonodaje, ki upošteva mala in srednja podjetja, ter hkrati z uporabo načela „najprej pomisli na male“ omogočili rast MSP v vsej Evropi;

| — | se zaveda dejstva, da AMP ni pravno zavezujoč, vendar meni, da mora biti AMP za doseganje ciljev in celovito izvedbo politično zavezujoč ter mora zagotoviti načrt in stabilno upravno strukturo za politiko na področju MSP, zato poziva Evropski svet, da uporabi svoje pristojnosti v zvezi s tem, ter Evropsko komisijo in države članice, da sodelujejo z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in drugimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

—

se zaveda dejstva, da AMP ni pravno zavezujoč, vendar meni, da mora biti AMP za doseganje ciljev in celovito izvedbo politično zavezujoč ter mora zagotoviti načrt in stabilno upravno strukturo za politiko na področju MSP, zato poziva Evropski svet, da uporabi svoje pristojnosti v zvezi s tem, ter Evropsko komisijo in države članice, da sodelujejo z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in drugimi zainteresiranimi stranmi;

| — | opozarja na dejstvo, da sedanje gospodarske težave in kriza v mednarodnem bančništvu nesorazmerno vplivajo na možnosti MSP za pridobivanje finančnih sredstev, ter poziva Komisijo in države članice, da zagotovijo, da bančni sektor primerno upošteva te problematične razmere, v katerih delujejo MSP, in da se v celoti izvedejo priporočila, o katerih so se na peti okrogli mizi (1) dogovorili banke in MSP, da bi malim podjetjem poskušali zagotoviti boljši dostop do finančnih sredstev; |
| --- | --- |

—

opozarja na dejstvo, da sedanje gospodarske težave in kriza v mednarodnem bančništvu nesorazmerno vplivajo na možnosti MSP za pridobivanje finančnih sredstev, ter poziva Komisijo in države članice, da zagotovijo, da bančni sektor primerno upošteva te problematične razmere, v katerih delujejo MSP, in da se v celoti izvedejo priporočila, o katerih so se na peti okrogli mizi (1) dogovorili banke in MSP, da bi malim podjetjem poskušali zagotoviti boljši dostop do finančnih sredstev;

| — | priznava, da je vključitev Akta za mala podjetja v lizbonsko strategijo in nacionalne programe reform pravilen pristop, ki bi moral olajšati spremljanje; poziva k temeljitemu letnemu ocenjevanju MSP v tem okviru, da bi izmerili napredek politike za MSP v vsaki državi članici glede na dogovorjene cilje in roke ter pripravili priporočila za prihodnje usklajene ukrepe tako, da se zagotovi celovito izvajanje AMP in doseganje njegovih ciljev. |
| --- | --- |

—

priznava, da je vključitev Akta za mala podjetja v lizbonsko strategijo in nacionalne programe reform pravilen pristop, ki bi moral olajšati spremljanje; poziva k temeljitemu letnemu ocenjevanju MSP v tem okviru, da bi izmerili napredek politike za MSP v vsaki državi članici glede na dogovorjene cilje in roke ter pripravili priporočila za prihodnje usklajene ukrepe tako, da se zagotovi celovito izvajanje AMP in doseganje njegovih ciljev.

| Poročevalka | : | Constance Hanniffy (IE/EPP) |
| --- | --- | --- |

Poročevalka

:

Constance Hanniffy (IE/EPP)

Referenčni dokument

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: „Najprej pomisli na male“ – „Akt za mala podjetja“ za Evropo

COM(2008) 394 konč.

POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije o Aktu za mala podjetja (AMP) za Evropo in se strinja s političnim načrtom, s katerim naj bi na področju politike EU za MSP dosegli hiter napredek na podlagi okvira za lažje spodbujanje podjetništva in zakonodaje, ki upošteva mala in srednja podjetja, ter hkrati z uporabo načela „najprej pomisli na male“ omogočili rast MSP v vsej Evropi; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije o Aktu za mala podjetja (AMP) za Evropo in se strinja s političnim načrtom, s katerim naj bi na področju politike EU za MSP dosegli hiter napredek na podlagi okvira za lažje spodbujanje podjetništva in zakonodaje, ki upošteva mala in srednja podjetja, ter hkrati z uporabo načela „najprej pomisli na male“ omogočili rast MSP v vsej Evropi;

| 2. | se zaveda dejstva, da AMP ni pravno zavezujoč, vendar meni, da mora biti AMP za doseganje ciljev in celovito izvedbo politično zavezujoč ter mora zagotoviti načrt in stabilno upravno strukturo za politiko na področju MSP, zato poziva Evropski svet, da uporabi svoje pristojnosti v zvezi s tem, ter Evropsko komisijo in države članice, da sodelujejo z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in drugimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

2.

se zaveda dejstva, da AMP ni pravno zavezujoč, vendar meni, da mora biti AMP za doseganje ciljev in celovito izvedbo politično zavezujoč ter mora zagotoviti načrt in stabilno upravno strukturo za politiko na področju MSP, zato poziva Evropski svet, da uporabi svoje pristojnosti v zvezi s tem, ter Evropsko komisijo in države članice, da sodelujejo z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in drugimi zainteresiranimi stranmi;

| 3. | meni, da so v sedanjih gospodarskih razmerah AMP in njegovi cilji bolj pomembni kot kdajkoli prej, saj MSP ponujajo še neizkoriščen potencial za gospodarsko rast ter za ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest; meni tudi, da AMP ponuja priložnost za prevzem političnega vodstva in krepitev zaupanja v evropskem podjetniškem sektorju; |
| --- | --- |

3.

meni, da so v sedanjih gospodarskih razmerah AMP in njegovi cilji bolj pomembni kot kdajkoli prej, saj MSP ponujajo še neizkoriščen potencial za gospodarsko rast ter za ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest; meni tudi, da AMP ponuja priložnost za prevzem političnega vodstva in krepitev zaupanja v evropskem podjetniškem sektorju;

| 4. | priporoča, da se pri oblikovanju in izvajanju politike EU upošteva tako raznolikost velikosti in oblik MSP ter regulativnih okvirov in podjetniške kulture, v katerih ta podjetja izvajajo dejavnosti, kakor tudi raznolikost profilov mikro/malih/srednjih podjetij in različna poslovna uspešnost regij, zato predlaga, da AMP jasneje prizna lokalno in regionalno razsežnost, da bi vse te dejavnike v celoti ustrezno upoštevali; |
| --- | --- |

4.

priporoča, da se pri oblikovanju in izvajanju politike EU upošteva tako raznolikost velikosti in oblik MSP ter regulativnih okvirov in podjetniške kulture, v katerih ta podjetja izvajajo dejavnosti, kakor tudi raznolikost profilov mikro/malih/srednjih podjetij in različna poslovna uspešnost regij, zato predlaga, da AMP jasneje prizna lokalno in regionalno razsežnost, da bi vse te dejavnike v celoti ustrezno upoštevali;

| 5. | poudarja pomen podpor, ki zagotavljajo dolgoročno trajnost podjetij, ter poziva k previdnosti pri prevelikem poudarjanju novoustanovljenih in novih MSP v škodo uveljavljenih podjetij in podjetij, ki se razvijajo in prestrukturirajo; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomen podpor, ki zagotavljajo dolgoročno trajnost podjetij, ter poziva k previdnosti pri prevelikem poudarjanju novoustanovljenih in novih MSP v škodo uveljavljenih podjetij in podjetij, ki se razvijajo in prestrukturirajo;

| 6. | priznava pomen spodbujanja in razvoja podjetniške kulture; pozdravlja predlog za evropski teden MSP in Erasmus za mlade podjetnike, vendar meni, da je za sprejemanje vrednosti podjetništva v nacionalno in evropsko zavest treba začeti že v šolah ter razvijati ustrezen dialog med malimi podjetniki, učenci in učitelji. Zato poziva države članice, da bolj poudarijo spodbujanje podjetniškega izobraževanja in oblikovanje podjetniške miselnosti pri študentih in v okviru usposabljanja učiteljev ter da glede na to revidirajo delovni program Izobraževanje in usposabljanje 2010; |
| --- | --- |

6.

priznava pomen spodbujanja in razvoja podjetniške kulture; pozdravlja predlog za evropski teden MSP in Erasmus za mlade podjetnike, vendar meni, da je za sprejemanje vrednosti podjetništva v nacionalno in evropsko zavest treba začeti že v šolah ter razvijati ustrezen dialog med malimi podjetniki, učenci in učitelji. Zato poziva države članice, da bolj poudarijo spodbujanje podjetniškega izobraževanja in oblikovanje podjetniške miselnosti pri študentih in v okviru usposabljanja učiteljev ter da glede na to revidirajo delovni program Izobraževanje in usposabljanje 2010;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da se v AMP priznavajo posebne potrebe podjetnic, vendar opozarja na potrebe priseljenih podjetnikov, ki so zaradi okoliščin na splošno bolj podjetni in pripravljeni tvegati; priporoča, da je treba obravnavati tudi zahteve mladih, manjšin in starejših podjetnikov ter razlikovati med različnimi izzivi in zahtevami podjetnikov iz EU in podjetnikov, priseljenih iz tretjih držav; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da se v AMP priznavajo posebne potrebe podjetnic, vendar opozarja na potrebe priseljenih podjetnikov, ki so zaradi okoliščin na splošno bolj podjetni in pripravljeni tvegati; priporoča, da je treba obravnavati tudi zahteve mladih, manjšin in starejših podjetnikov ter razlikovati med različnimi izzivi in zahtevami podjetnikov iz EU in podjetnikov, priseljenih iz tretjih držav;

| 8. | poudarja poseben pomen prožne varnosti (flexicurity) za delodajalce in delavce v sektorju MSP ter poziva k večji vključitvi prožne varnosti v AMP. |
| --- | --- |

8.

poudarja poseben pomen prožne varnosti (flexicurity) za delodajalce in delavce v sektorju MSP ter poziva k večji vključitvi prožne varnosti v AMP.

Zagotavljanje visoke stopnje izvajanja in vzpostavljanje ocenjevalnih postopkov

| 9. | priznava, da je vključitev Akta za mala podjetja v lizbonsko strategijo in nacionalne programe reform pravilen pristop, ki bi moral olajšati spremljanje; poziva k temeljitemu letnemu ocenjevanju MSP v tem okviru, da bi izmerili napredek politike za MSP v vsaki državi članici glede na dogovorjene cilje in roke ter pripravili priporočila za prihodnje usklajene ukrepe tako, da se zagotovi celovito izvajanje AMP in doseganje njegovih ciljev; |
| --- | --- |

9.

priznava, da je vključitev Akta za mala podjetja v lizbonsko strategijo in nacionalne programe reform pravilen pristop, ki bi moral olajšati spremljanje; poziva k temeljitemu letnemu ocenjevanju MSP v tem okviru, da bi izmerili napredek politike za MSP v vsaki državi članici glede na dogovorjene cilje in roke ter pripravili priporočila za prihodnje usklajene ukrepe tako, da se zagotovi celovito izvajanje AMP in doseganje njegovih ciljev;

| 10. | zahteva, da se Odboru regij pošiljajo vse informacije o letnih ocenah, in poudarja, da bo v okviru že dobro uveljavljene platforme za spremljanje lizbonske strategije spremljal napredek na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

10.

zahteva, da se Odboru regij pošiljajo vse informacije o letnih ocenah, in poudarja, da bo v okviru že dobro uveljavljene platforme za spremljanje lizbonske strategije spremljal napredek na lokalni in regionalni ravni;

| 11. | meni, da je treba glede na to, da je v AMP predlaganih več kot 90 ukrepov, določiti prednostne dejavnosti, da bi pripomogli k izvajanju, dosegli konkretne rezultate za MSP ter poseben poudarek namenili nujnosti ukrepanja. Glede na to predlaga, da se kot prednostne naloge opredelijo: (a) dostop do finančnih sredstev, (b) celovita uporaba načela „najprej pomisli na male“ zaradi ustvarjanja boljšega regulativnega in administrativnega okolja ter (c) izboljšanje dostopa do trgov, vključno z javnim naročanjem; |
| --- | --- |

11.

meni, da je treba glede na to, da je v AMP predlaganih več kot 90 ukrepov, določiti prednostne dejavnosti, da bi pripomogli k izvajanju, dosegli konkretne rezultate za MSP ter poseben poudarek namenili nujnosti ukrepanja. Glede na to predlaga, da se kot prednostne naloge opredelijo: (a) dostop do finančnih sredstev, (b) celovita uporaba načela „najprej pomisli na male“ zaradi ustvarjanja boljšega regulativnega in administrativnega okolja ter (c) izboljšanje dostopa do trgov, vključno z javnim naročanjem;

| 12. | pozdravlja namen okrepiti uporabo načel subsidiarnosti in sorazmernosti ter poudarja, da se ti načeli uporabljata na ravni EU in nacionalni ravni, vendar tudi na lokalni in regionalni; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja namen okrepiti uporabo načel subsidiarnosti in sorazmernosti ter poudarja, da se ti načeli uporabljata na ravni EU in nacionalni ravni, vendar tudi na lokalni in regionalni;

| 13. | poziva Komisijo, da zagotovi več podrobnosti o tem, kako se bo „MSP test“ obravnaval v okviru postopka ocenjevanja vpliva, zlasti glede na obseg in vrste vpliva ter glede na ravni in obdobja opravljenega posvetovanja; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, da zagotovi več podrobnosti o tem, kako se bo „MSP test“ obravnaval v okviru postopka ocenjevanja vpliva, zlasti glede na obseg in vrste vpliva ter glede na ravni in obdobja opravljenega posvetovanja;

| 14. | poudarja, da obravnava vloge odposlanca za MSP v sporočilu ni zadostna; Komisijo poziva, da odposlancu za MSP zagotovi ustrezna politična in finančna sredstva, ki bi omogočila uspešno doseganje ciljev AMP ter povečala prepoznavnost in seznanjenost s političnim delovanjem v zvezi z MSP; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da obravnava vloge odposlanca za MSP v sporočilu ni zadostna; Komisijo poziva, da odposlancu za MSP zagotovi ustrezna politična in finančna sredstva, ki bi omogočila uspešno doseganje ciljev AMP ter povečala prepoznavnost in seznanjenost s političnim delovanjem v zvezi z MSP;

| 15. | podpira cilje statuta evropske zasebne družbe, tj. zmanjšati stroške ustanavljanja podjetij, poenostaviti regulativni okvir, da bi spodbudili čezmejno trgovino, in odpraviti druge možne ovire; |
| --- | --- |

15.

podpira cilje statuta evropske zasebne družbe, tj. zmanjšati stroške ustanavljanja podjetij, poenostaviti regulativni okvir, da bi spodbudili čezmejno trgovino, in odpraviti druge možne ovire;

| 16. | poudarja, da je treba zagotoviti, da obstoječo najboljšo prakso in dobro upravljanje držav članic ter njihovih lokalnih in regionalnih oblasti pri spodbujanju podjetništva in oblikovanju politik, prijaznih do MSP, ne ogrozijo ukrepi iz AMP in novih zakonodajnih predlogov; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba zagotoviti, da obstoječo najboljšo prakso in dobro upravljanje držav članic ter njihovih lokalnih in regionalnih oblasti pri spodbujanju podjetništva in oblikovanju politik, prijaznih do MSP, ne ogrozijo ukrepi iz AMP in novih zakonodajnih predlogov;

| 17. | meni, da je zanašanje na različne že obstoječe programe in finančne instrumente za doseganje ciljev AMP brez dodatnih finančnih sredstev slabost, ter priporoča uvedbo posebne proračunske postavke za SBA kot okvir za posebne ukrepe. |
| --- | --- |

17.

meni, da je zanašanje na različne že obstoječe programe in finančne instrumente za doseganje ciljev AMP brez dodatnih finančnih sredstev slabost, ter priporoča uvedbo posebne proračunske postavke za SBA kot okvir za posebne ukrepe.

Izboljšanje dostopa do finančnih sredstev

| 18. | opozarja na dejstvo, da sedanje gospodarske težave in kriza v mednarodnem bančništvu nesorazmerno vplivajo na možnosti MSP za pridobivanje finančnih sredstev, ter poziva Komisijo in države članice, da zagotovijo, da bančni sektor primerno upošteva te problematične razmere, v katerih delujejo MSP, in da se v celoti izvedejo priporočila, o katerih so se na peti okrogli mizi (2) dogovorili banke in MSP, da bi malim podjetjem poskušali zagotoviti boljši dostop do finančnih sredstev. Med njimi so: (i) več preglednosti med bankami in MSP; (ii) kombiniranje dolžniškega in lastniškega financiranja; (iii) povečanje obsega posojil z listinjenjem; (iv) lažje čezmejne naložbe tveganega kapitala; (v) boljša ureditev za mikro posojila; |
| --- | --- |

18.

opozarja na dejstvo, da sedanje gospodarske težave in kriza v mednarodnem bančništvu nesorazmerno vplivajo na možnosti MSP za pridobivanje finančnih sredstev, ter poziva Komisijo in države članice, da zagotovijo, da bančni sektor primerno upošteva te problematične razmere, v katerih delujejo MSP, in da se v celoti izvedejo priporočila, o katerih so se na peti okrogli mizi (2) dogovorili banke in MSP, da bi malim podjetjem poskušali zagotoviti boljši dostop do finančnih sredstev. Med njimi so: (i) več preglednosti med bankami in MSP; (ii) kombiniranje dolžniškega in lastniškega financiranja; (iii) povečanje obsega posojil z listinjenjem; (iv) lažje čezmejne naložbe tveganega kapitala; (v) boljša ureditev za mikro posojila;

| 19. | pozdravlja prizadevanja Evropske komisije in Evropske investicijske banke (EIB), da MSP omogočita dostop do različnih finančnih instrumentov, vendar Komisijo izrecno poziva, da ponovno oceni predvsem pobudo JEREMIE, da bi obravnavali njeno spremenljivo geografsko razširjenost v EU in da bi bolje upoštevali morebitne posledice na drugih političnih področjih (na primer za politiko konkurence), ki v nekaterih regijah ovirajo delno ali celovito izvajanje te pobude. Poleg tega OR priporoča, naj EIB pri seznanjanju s svojo vlogo, dodano vrednostjo ter metodami za dostop do pobude JEREMIE in programa za konkurenčnost in inovacije deluje na bolj proaktiven način; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja prizadevanja Evropske komisije in Evropske investicijske banke (EIB), da MSP omogočita dostop do različnih finančnih instrumentov, vendar Komisijo izrecno poziva, da ponovno oceni predvsem pobudo JEREMIE, da bi obravnavali njeno spremenljivo geografsko razširjenost v EU in da bi bolje upoštevali morebitne posledice na drugih političnih področjih (na primer za politiko konkurence), ki v nekaterih regijah ovirajo delno ali celovito izvajanje te pobude. Poleg tega OR priporoča, naj EIB pri seznanjanju s svojo vlogo, dodano vrednostjo ter metodami za dostop do pobude JEREMIE in programa za konkurenčnost in inovacije deluje na bolj proaktiven način;

| 20. | priporoča, da finančne ukrepe EU spremljajo dopolnilni instrumenti za zagotavljanje boljših možnosti za uspeh MSP, in poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti naravni partnerji pri zagotavljanju teh podpornih ukrepov; |
| --- | --- |

20.

priporoča, da finančne ukrepe EU spremljajo dopolnilni instrumenti za zagotavljanje boljših možnosti za uspeh MSP, in poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti naravni partnerji pri zagotavljanju teh podpornih ukrepov;

| 21. | pozdravlja predlagano spremembo direktive o zamudah pri plačilih, ki bi morala pripomoči k zagotavljanju, da MSP dobijo plačila pravočasno, vendar poudarja, da je najpomembnejše vprašanje uveljavitev te direktive in da si morajo države članice prizadevati za izboljšanje kulture plačevanja pri podjetjih in javni upravi; poziva Evropsko komisijo in druge institucije EU, da se odzovejo na zaskrbljenost, ki jo je nedavno izrazil evropski varuh človekovih pravic, in da hitreje izpolnijo plačilne obveznosti do pogodbenikov, podjetij in drugih organizacij (3); |
| --- | --- |

21.

pozdravlja predlagano spremembo direktive o zamudah pri plačilih, ki bi morala pripomoči k zagotavljanju, da MSP dobijo plačila pravočasno, vendar poudarja, da je najpomembnejše vprašanje uveljavitev te direktive in da si morajo države članice prizadevati za izboljšanje kulture plačevanja pri podjetjih in javni upravi; poziva Evropsko komisijo in druge institucije EU, da se odzovejo na zaskrbljenost, ki jo je nedavno izrazil evropski varuh človekovih pravic, in da hitreje izpolnijo plačilne obveznosti do pogodbenikov, podjetij in drugih organizacij (3);

| 22. | meni, da bi lahko nekateri programi EU (glede na raznolikost velikosti in obsega MSP) vključili bolje prilagojene ukrepe za mikro, mala in srednja podjetja, da bi preprečili, da morajo mikro podjetja tekmovati s srednjimi, ki imajo boljše možnosti in pogoje za financiranje, da pridobijo ključne finančne in druge podpore; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi lahko nekateri programi EU (glede na raznolikost velikosti in obsega MSP) vključili bolje prilagojene ukrepe za mikro, mala in srednja podjetja, da bi preprečili, da morajo mikro podjetja tekmovati s srednjimi, ki imajo boljše možnosti in pogoje za financiranje, da pridobijo ključne finančne in druge podpore;

| 23. | pozdravlja predlog Komisije, da se poenostavi sistem DDV z uvedbo enotnega praga za izvzetje in s predlagano direktivo o uporabi višjih pragov za izvzetje iz DDV, ter predlaga, da države članice proučijo druge vidike davčne politike zaradi izboljšanja: pogojev za ponovno vlaganje dobička v podjetje, denarnega pretoka in prenosa poslovanja; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja predlog Komisije, da se poenostavi sistem DDV z uvedbo enotnega praga za izvzetje in s predlagano direktivo o uporabi višjih pragov za izvzetje iz DDV, ter predlaga, da države članice proučijo druge vidike davčne politike zaradi izboljšanja: pogojev za ponovno vlaganje dobička v podjetje, denarnega pretoka in prenosa poslovanja;

| 24. | pozdravlja novo uredbo o splošni skupinski izjemi za državno pomoč, ki omogoča državam članicam, da dodelijo pomoč MSP, regionalnemu razvoju, inovacijam, raziskavam, usposabljanju, zaposlovanju in tveganemu kapitalu brez predhodnega obvestila Komisiji, ter ugotavlja zvišanje zgornje meje iz uredbe o pomoči de minimis s 100 000 na 200 000 eurov; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja novo uredbo o splošni skupinski izjemi za državno pomoč, ki omogoča državam članicam, da dodelijo pomoč MSP, regionalnemu razvoju, inovacijam, raziskavam, usposabljanju, zaposlovanju in tveganemu kapitalu brez predhodnega obvestila Komisiji, ter ugotavlja zvišanje zgornje meje iz uredbe o pomoči de minimis s 100 000 na 200 000 eurov;

| 25. | spodbuja Evropsko komisijo in (kadar je to primerno) države članice, da ocenijo številne programe za podporo podjetjem, pobude in mreže, pri tem pa povežejo, kjer je to mogoče, instrumente in finančna sredstva, da bi zagotovili več preglednosti skladnosti za MSP (ta točka se lahko poveže s točko 44(d) o enotnih kontaktnih točkah); |
| --- | --- |

25.

spodbuja Evropsko komisijo in (kadar je to primerno) države članice, da ocenijo številne programe za podporo podjetjem, pobude in mreže, pri tem pa povežejo, kjer je to mogoče, instrumente in finančna sredstva, da bi zagotovili več preglednosti skladnosti za MSP (ta točka se lahko poveže s točko 44(d) o enotnih kontaktnih točkah);

| 26. | izrecno priporoča, naj Evropska komisija v nadaljnje razprave na evropski ravni vključi primere najboljše lokalne in regionalne prakse. Lokalne in regionalne oblasti lahko spodbudijo potencialni zasebni kapital z ustanavljanjem in financiranjem mrež „neformalnega kapitala“, ki omogočajo stike zasebnih vlagateljev s podjetji v začetni stopnji in stopnji zagona. |
| --- | --- |

26.

izrecno priporoča, naj Evropska komisija v nadaljnje razprave na evropski ravni vključi primere najboljše lokalne in regionalne prakse. Lokalne in regionalne oblasti lahko spodbudijo potencialni zasebni kapital z ustanavljanjem in financiranjem mrež „neformalnega kapitala“, ki omogočajo stike zasebnih vlagateljev s podjetji v začetni stopnji in stopnji zagona.

Boljša priprava zakonodaje v korist MSP

| 27. | je seznanjen s predlagano uvedbo enotnih datumov začetka veljavnosti prepisov, ki veljajo za MSP; sprašuje se, ali bi to imelo večji vpliv na zmanjšanje upravnega bremena MSP; priporoča, da se to oceni po začetnem preskusnem obdobju; |
| --- | --- |

27.

je seznanjen s predlagano uvedbo enotnih datumov začetka veljavnosti prepisov, ki veljajo za MSP; sprašuje se, ali bi to imelo večji vpliv na zmanjšanje upravnega bremena MSP; priporoča, da se to oceni po začetnem preskusnem obdobju;

| 28. | ugotavlja, da Komisija predlaga, da mikro podjetjem ne bi bilo treba več kot enkrat na tri leta sodelovati v lokalnem statističnem popisu, poudarja pa, da so letni podatki potrebni za analizo politike, ki bi temeljila na dejanskem stanju, in priporoča, da bi bilo primerneje, če bi za pošiljanje podatkov uporabili načelo „samo enkrat“, da bi zmanjšali podvajanje dela pri pošiljanju podatkov različnim organom za davčne ali statistične namene; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da Komisija predlaga, da mikro podjetjem ne bi bilo treba več kot enkrat na tri leta sodelovati v lokalnem statističnem popisu, poudarja pa, da so letni podatki potrebni za analizo politike, ki bi temeljila na dejanskem stanju, in priporoča, da bi bilo primerneje, če bi za pošiljanje podatkov uporabili načelo „samo enkrat“, da bi zmanjšali podvajanje dela pri pošiljanju podatkov različnim organom za davčne ali statistične namene;

| 29. | želi poudariti velike ovire za vstop na trg in širitev na mikro ravni, ki jo povzroča prekomerno zakonodajno urejanje; zahteva, da se več pozornosti nameni vključevanju ukrepov za obravnavo te problematike v AMP; |
| --- | --- |

29.

želi poudariti velike ovire za vstop na trg in širitev na mikro ravni, ki jo povzroča prekomerno zakonodajno urejanje; zahteva, da se več pozornosti nameni vključevanju ukrepov za obravnavo te problematike v AMP;

| 30. | pozdravlja zavezanost k odpravljanju ovir za prenos poslovanja ter opozarja na dejstvo, da je to še posebej pomembno vprašanje za prenos podjetij med družinskimi člani, saj se veliko število lastnikov MSP približuje upokojitveni starosti in bo v naslednjem desetletju opustilo svoj posel; poudarja, da se podobna vprašanja nanašajo tudi na lastnike MSP, ki vodijo podjetje; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja zavezanost k odpravljanju ovir za prenos poslovanja ter opozarja na dejstvo, da je to še posebej pomembno vprašanje za prenos podjetij med družinskimi člani, saj se veliko število lastnikov MSP približuje upokojitveni starosti in bo v naslednjem desetletju opustilo svoj posel; poudarja, da se podobna vprašanja nanašajo tudi na lastnike MSP, ki vodijo podjetje;

| 31. | pozdravlja predlog Komisije, da bi si morale države članice prizadevati za dokončanje pravnih postopkov v primeru stečaja, ki ni posledica goljufije, v enem letu in da je treba podjetnike, ki začnejo znova, obravnavati enako kot nove podjetnike; Komisijo poziva, da obravnava podobne, vendar različne izzive, s katerimi se soočajo neuspešni podjetniki, ki uradno niso v stečajnem postopku; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja predlog Komisije, da bi si morale države članice prizadevati za dokončanje pravnih postopkov v primeru stečaja, ki ni posledica goljufije, v enem letu in da je treba podjetnike, ki začnejo znova, obravnavati enako kot nove podjetnike; Komisijo poziva, da obravnava podobne, vendar različne izzive, s katerimi se soočajo neuspešni podjetniki, ki uradno niso v stečajnem postopku;

| 32. | z veseljem pričakuje dogovor o vseevropskem sistemu patentne jurisdikcije in pozdravlja enotne določbe, predlagane v statutu evropske zasebne družbe, ki bodo MSP omogočile, da prihranijo čas in zmanjšajo stroške; meni, da bi morale Komisija in države članice zagotoviti polno podporo, da bi se omogočilo doseganje ciljev; |
| --- | --- |

32.

z veseljem pričakuje dogovor o vseevropskem sistemu patentne jurisdikcije in pozdravlja enotne določbe, predlagane v statutu evropske zasebne družbe, ki bodo MSP omogočile, da prihranijo čas in zmanjšajo stroške; meni, da bi morale Komisija in države članice zagotoviti polno podporo, da bi se omogočilo doseganje ciljev;

| 33. | opozarja na breme visokih stroškov, ki jih MSP povzročajo številna zavarovanja (kot na primer zavarovanje javnopravne odgovornosti in zavarovanje obveznosti delodajalca ter poklicno zavarovanje delodajalcev), in pomen tega bremena, ki je lahko ovira za razvoj in ogroža celo njihovo preživetje; poziva Komisijo in države, da sodelujejo z zavarovalništvom in ugotovijo, ali je možno sprejeti primerne ukrepe, s katerimi bi se lahko obravnavale posebne skrbi MSP. |
| --- | --- |

33.

opozarja na breme visokih stroškov, ki jih MSP povzročajo številna zavarovanja (kot na primer zavarovanje javnopravne odgovornosti in zavarovanje obveznosti delodajalca ter poklicno zavarovanje delodajalcev), in pomen tega bremena, ki je lahko ovira za razvoj in ogroža celo njihovo preživetje; poziva Komisijo in države, da sodelujejo z zavarovalništvom in ugotovijo, ali je možno sprejeti primerne ukrepe, s katerimi bi se lahko obravnavale posebne skrbi MSP.

Spodbujanje dostopa do trgov

| 34. | meni, da bi moral AMP priznati vlogo, ki jo lahko imajo lokalne in regionalne oblasti pri spodbujanju čezmejne rasti MSP, zlasti pa pri zagotavljanju dostopa do informacij, ki jih MSP potrebujejo za mednarodno delovanje, kot so regulativni okviri in zahteve, davek, postopki reševanja sporov ter svetovalne in podporne storitve za MSP; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi moral AMP priznati vlogo, ki jo lahko imajo lokalne in regionalne oblasti pri spodbujanju čezmejne rasti MSP, zlasti pa pri zagotavljanju dostopa do informacij, ki jih MSP potrebujejo za mednarodno delovanje, kot so regulativni okviri in zahteve, davek, postopki reševanja sporov ter svetovalne in podporne storitve za MSP;

| 35. | priznava vlogo, ki jo lahko imajo neposredne tuje naložbe kot sredstvo za dostop MSP na mednarodne trge; Komisijo poziva, da pripravi ukrepe za zagotovitev večje vključenosti MSP v izvozne dejavnosti, saj lahko že njihovo sodelovanje pri izvoznih dejavnostih pomembno prispeva k širjenju tehnologij in učinkovitejšim poslovnim modelom ter tako poveča skupno mednarodno konkurenčnost MSP; podpira nedavno sporočilo o vrhunskih grozdih (4) in cilj bolje vključiti MSP v grozde ter podpreti prenos znanja in internacionalizacijo; |
| --- | --- |

35.

priznava vlogo, ki jo lahko imajo neposredne tuje naložbe kot sredstvo za dostop MSP na mednarodne trge; Komisijo poziva, da pripravi ukrepe za zagotovitev večje vključenosti MSP v izvozne dejavnosti, saj lahko že njihovo sodelovanje pri izvoznih dejavnostih pomembno prispeva k širjenju tehnologij in učinkovitejšim poslovnim modelom ter tako poveča skupno mednarodno konkurenčnost MSP; podpira nedavno sporočilo o vrhunskih grozdih (4) in cilj bolje vključiti MSP v grozde ter podpreti prenos znanja in internacionalizacijo;

| 36. | poudarja vse večjo grožnjo črnega trga; Komisijo poziva, da obravnava izzive, ki jih ta grožnja predstavlja za MSP, zlasti z ukrepi, ki lahko izboljšajo varstvo intelektualne lastnine in boj proti ponarejanju. |
| --- | --- |

36.

poudarja vse večjo grožnjo črnega trga; Komisijo poziva, da obravnava izzive, ki jih ta grožnja predstavlja za MSP, zlasti z ukrepi, ki lahko izboljšajo varstvo intelektualne lastnine in boj proti ponarejanju.

Spodbujanje dostopa do trgov – več sodelovanja pri javnih naročilih

| 37. | ugotavlja, da je trg javnih naročil še vedno razdrobljen in čezmejna javna naročila omejena, zato Komisijo in države članice poziva, da pripravijo preglednejši okvir, ki bi odprl trg javnih naročil v EU in ustvaril dodatne možnosti za MSP; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da je trg javnih naročil še vedno razdrobljen in čezmejna javna naročila omejena, zato Komisijo in države članice poziva, da pripravijo preglednejši okvir, ki bi odprl trg javnih naročil v EU in ustvaril dodatne možnosti za MSP;

| 38. | pozdravlja Evropski kodeks najboljših praks za lažji dostop MSP do javnih naročil, ki ga je izdala Komisija (5); Komisijo in države članice poziva, da spodbujajo inovativne ukrepe za javno naročanje, da bi povečali sodelovanje MSP pri javnih naročilih; taki ukrepi so na primer razdelitev razpisov v več delov ali vključevanje možnosti za sodelovanje pri javnih razpisih, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja Evropski kodeks najboljših praks za lažji dostop MSP do javnih naročil, ki ga je izdala Komisija (5); Komisijo in države članice poziva, da spodbujajo inovativne ukrepe za javno naročanje, da bi povečali sodelovanje MSP pri javnih naročilih; taki ukrepi so na primer razdelitev razpisov v več delov ali vključevanje možnosti za sodelovanje pri javnih razpisih, kadar je to primerno;

| 39. | pozdravlja zavezanost Evropske komisije k uporabi Evropske podjetniške mreže (Enterprise Europe Network) za seznanjanje lokalnih in regionalnih oblasti s kodeksom najboljših praks v letu 2009, da bi v okviru teh oblasti spodbudili izmenjave najboljših praks in znova vzpostavili ravnotežje v nakupovalni kulturi; poudarja, da bi morala Evropska podjetniška mreža pri tem sodelovati z ustreznimi predstavniškimi združenji v vsaki državi; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja zavezanost Evropske komisije k uporabi Evropske podjetniške mreže (Enterprise Europe Network) za seznanjanje lokalnih in regionalnih oblasti s kodeksom najboljših praks v letu 2009, da bi v okviru teh oblasti spodbudili izmenjave najboljših praks in znova vzpostavili ravnotežje v nakupovalni kulturi; poudarja, da bi morala Evropska podjetniška mreža pri tem sodelovati z ustreznimi predstavniškimi združenji v vsaki državi;

| 40. | se zaveda pomena, ki ga ima za MSP odpravljanje začetnih ovir na trgu javnih naročil, saj imajo ponavadi najbolj uspešna MSP tudi najboljše izkušnje s postopkom javnega razpisa, zato poziva k boljšemu zagotavljanju informiranosti MSP o možnostih na trgu javnih naročil, ter k zagotavljanju, da MSP oblikujejo dobro utemeljen strateški pristop glede vstopa na trg; |
| --- | --- |

40.

se zaveda pomena, ki ga ima za MSP odpravljanje začetnih ovir na trgu javnih naročil, saj imajo ponavadi najbolj uspešna MSP tudi najboljše izkušnje s postopkom javnega razpisa, zato poziva k boljšemu zagotavljanju informiranosti MSP o možnostih na trgu javnih naročil, ter k zagotavljanju, da MSP oblikujejo dobro utemeljen strateški pristop glede vstopa na trg;

| 41. | je seznanjen s pretiranim upravnim bremenom MSP pri pripravi razpisne dokumentacije; meni, da bi se lahko v vseh državah članicah pred postopkom izbire pogosteje uporabljali vprašalniki, ki bi znatno zmanjšali delo, ki nastaja pri zbiranju vedno istih informacij za zaporedne razpise; |
| --- | --- |

41.

je seznanjen s pretiranim upravnim bremenom MSP pri pripravi razpisne dokumentacije; meni, da bi se lahko v vseh državah članicah pred postopkom izbire pogosteje uporabljali vprašalniki, ki bi znatno zmanjšali delo, ki nastaja pri zbiranju vedno istih informacij za zaporedne razpise;

| 42. | opozarja na veliko neizkoriščenih možnosti e-javnega naročanja; meni, da je treba prednosti pri zmanjšanju stroškov, ki jih ponujajo rešitve informacijske in komunikacijske tehnologije, bolje izkoristiti, saj se tretjina javnih naročil v EU sedaj sprejema v elektronski obliki, zato poziva, da se tem rešitvam nameni več pozornosti v AMP in da jih Komisija in države članice uporabljajo. |
| --- | --- |

42.

opozarja na veliko neizkoriščenih možnosti e-javnega naročanja; meni, da je treba prednosti pri zmanjšanju stroškov, ki jih ponujajo rešitve informacijske in komunikacijske tehnologije, bolje izkoristiti, saj se tretjina javnih naročil v EU sedaj sprejema v elektronski obliki, zato poziva, da se tem rešitvam nameni več pozornosti v AMP in da jih Komisija in države članice uporabljajo.

Lokalna in regionalna razsežnost

| 43. | priznava vlogo, ki jo lahko imajo lokalne in regionalne oblasti pri uresničevanju ciljev Akta za mala podjetja, in priporoča, da države članice s temi oblastmi konstruktivno sodelujejo, zlasti pri zagotavljanju, da se načelo „najprej pomisli na male“ uveljavi pri oblikovanju javnih politik, saj bi tako javna uprava na vseh ravneh prispevala k podpori podjetnikom; |
| --- | --- |

43.

priznava vlogo, ki jo lahko imajo lokalne in regionalne oblasti pri uresničevanju ciljev Akta za mala podjetja, in priporoča, da države članice s temi oblastmi konstruktivno sodelujejo, zlasti pri zagotavljanju, da se načelo „najprej pomisli na male“ uveljavi pri oblikovanju javnih politik, saj bi tako javna uprava na vseh ravneh prispevala k podpori podjetnikom;

| 44. | poudarja, da lokalne in regionalne oblasti ustvarjajo ugodno okolje za MSP, so pomembne odjemalke njihovih proizvodov in storitev ter zagotavljajo različno svetovalno, finančno in drugo podporo, kot je zagotavljanje poslovnih prostorov pod sprejemljivimi pogoji; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da lokalne in regionalne oblasti ustvarjajo ugodno okolje za MSP, so pomembne odjemalke njihovih proizvodov in storitev ter zagotavljajo različno svetovalno, finančno in drugo podporo, kot je zagotavljanje poslovnih prostorov pod sprejemljivimi pogoji;

| 45. | poziva lokalne in regionalne oblasti, da prevzamejo odgovornost za AMP in, kadar je to mogoče, večjo politično odgovornost pri podpori naših MSP z: večjim upoštevanjem njihovih skrbi, večjim posluhom za njihovo mnenje, odzivanjem na njihove potrebe ter s podporo njihovemu razvoju; |
| --- | --- |

45.

poziva lokalne in regionalne oblasti, da prevzamejo odgovornost za AMP in, kadar je to mogoče, večjo politično odgovornost pri podpori naših MSP z: večjim upoštevanjem njihovih skrbi, večjim posluhom za njihovo mnenje, odzivanjem na njihove potrebe ter s podporo njihovemu razvoju;

| 46. | Glede na to spodbuja vse lokalne in regionalne oblasti, da pri obravnavi potreb malih in srednjih podjetij proaktivno ravnajo na področjih, kot so:






  a) | ustanavljanje posvetovalnih forumov med lokalnimi/regionalnimi oblastmi ter predstavniki MSP, da bi izboljšali svetovanje in si prizadevali za javno politiko, ki se odziva na potrebe malega gospodarstva; |
| --- | --- | --- |

46.

Glede na to spodbuja vse lokalne in regionalne oblasti, da pri obravnavi potreb malih in srednjih podjetij proaktivno ravnajo na področjih, kot so:

a)

ustanavljanje posvetovalnih forumov med lokalnimi/regionalnimi oblastmi ter predstavniki MSP, da bi izboljšali svetovanje in si prizadevali za javno politiko, ki se odziva na potrebe malega gospodarstva;

| b) | olajšanje in izboljšanje dostopa do naročil javnega sektorja s ponovno vzpostavljenim ravnotežjem v nakupovalni kulturi in postopkih javnega naročanja, ki so v njihovi pristojnosti, da bi malim podjetjem olajšali prijavo na razpis, na katerega se prijavljajo sami ali z drugimi podjetji. Lokalne in regionalne oblasti bi lahko olajšale tudi uporabo e-javnega naročanja, kar bi pripomoglo k zmanjšanju bremen MSP v ponudbenem postopku; |
| --- | --- |

b)

olajšanje in izboljšanje dostopa do naročil javnega sektorja s ponovno vzpostavljenim ravnotežjem v nakupovalni kulturi in postopkih javnega naročanja, ki so v njihovi pristojnosti, da bi malim podjetjem olajšali prijavo na razpis, na katerega se prijavljajo sami ali z drugimi podjetji. Lokalne in regionalne oblasti bi lahko olajšale tudi uporabo e-javnega naročanja, kar bi pripomoglo k zmanjšanju bremen MSP v ponudbenem postopku;

| c) | ocenjevanje višine tarif, prispevkov in pristojbin, ki jih oblasti zahtevajo od gospodarskega sektorja, ter ugotavljanje načinov za uravnoteženje prispevkov v proračun lokalnih in regionalnih oblasti, da bi v celoti uporabili načelo „uporabnik plača“ in zmanjšali finančno breme malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

c)

ocenjevanje višine tarif, prispevkov in pristojbin, ki jih oblasti zahtevajo od gospodarskega sektorja, ter ugotavljanje načinov za uravnoteženje prispevkov v proračun lokalnih in regionalnih oblasti, da bi v celoti uporabili načelo „uporabnik plača“ in zmanjšali finančno breme malih in srednjih podjetij;

| d) | sodelovanje z ustreznimi agencijami na njihovem območju, da bi bolje usklajevali dostop MSP do informacij, usposabljanja in svetovanja; oblikovanje skladnih lokalnih oz. regionalnih strategij zagotavljanja informacij ob na splošno priznanih enotnih kontaktnih točkah; lokalna oz. regionalna baza znanja, s katero bi se odzvali na povpraševanje MSP v vsaki fazi razvoja podjetja. Enotne kontaktne točke na ustrezni lokalni oz. regionalni ravni, ki so blizu podjetjem in so jim dostopne, lahko za mala in srednja podjetja zmanjšajo frustracije, izgubljeni čas in zamujene priložnosti; |
| --- | --- |

d)

sodelovanje z ustreznimi agencijami na njihovem območju, da bi bolje usklajevali dostop MSP do informacij, usposabljanja in svetovanja; oblikovanje skladnih lokalnih oz. regionalnih strategij zagotavljanja informacij ob na splošno priznanih enotnih kontaktnih točkah; lokalna oz. regionalna baza znanja, s katero bi se odzvali na povpraševanje MSP v vsaki fazi razvoja podjetja. Enotne kontaktne točke na ustrezni lokalni oz. regionalni ravni, ki so blizu podjetjem in so jim dostopne, lahko za mala in srednja podjetja zmanjšajo frustracije, izgubljeni čas in zamujene priložnosti;

| e) | spodbujanje MSP k uporabi e-vladnih storitev (e-uprava) in medsebojni digitalni interakciji. |
| --- | --- |

e)

spodbujanje MSP k uporabi e-vladnih storitev (e-uprava) in medsebojni digitalni interakciji.

Spodbujanje izboljšanja raziskav in razvoja, inovacij ter spretnosti in znanj

| 47. | meni, da se mora AMP osredotočiti na povečanje učinkovitosti prenosa tehnologij med visokošolskimi ustanovami in MSP, saj je ustvarjanje primernega okolja in infrastrukture za inovacije in prenos tehnologij bistvenega pomena za trajno konkurenčnost, ustvarjanje novih poslov, boj proti brezposelnosti ter za pospeševanje razvoja MSP; |
| --- | --- |

47.

meni, da se mora AMP osredotočiti na povečanje učinkovitosti prenosa tehnologij med visokošolskimi ustanovami in MSP, saj je ustvarjanje primernega okolja in infrastrukture za inovacije in prenos tehnologij bistvenega pomena za trajno konkurenčnost, ustvarjanje novih poslov, boj proti brezposelnosti ter za pospeševanje razvoja MSP;

| 48. | opozarja na dejstvo, da je sedanja razprava o raziskavah in razvoju (RR) ter inovacijah naravnana na velika podjetja in na nova podjetja z velikim potencialom, kar neugodno vpliva na prostorsko ravnotežje, saj krepi sedanjo koncentracijo gospodarskih dejavnosti v velikih urbanih središčih; Komisijo in države članice poziva, da obravnavajo izzive, s katerimi se zaradi tega soočajo MSP, ki izvajajo dejavnosti zunaj teh gospodarskih območij; |
| --- | --- |

48.

opozarja na dejstvo, da je sedanja razprava o raziskavah in razvoju (RR) ter inovacijah naravnana na velika podjetja in na nova podjetja z velikim potencialom, kar neugodno vpliva na prostorsko ravnotežje, saj krepi sedanjo koncentracijo gospodarskih dejavnosti v velikih urbanih središčih; Komisijo in države članice poziva, da obravnavajo izzive, s katerimi se zaradi tega soočajo MSP, ki izvajajo dejavnosti zunaj teh gospodarskih območij;

| 49. | ugotavlja, da je opredelitev inovacij v AMP zelo ozka, saj se nanaša samo na visokotehnološke inovacije, zato Komisijo poziva, da prouči možnost širše klasifikacije inovacij, pri kateri bi upoštevali različne ravni oz. vrste inovacij v različnih panogah in dejavnostih v EU; |
| --- | --- |

49.

ugotavlja, da je opredelitev inovacij v AMP zelo ozka, saj se nanaša samo na visokotehnološke inovacije, zato Komisijo poziva, da prouči možnost širše klasifikacije inovacij, pri kateri bi upoštevali različne ravni oz. vrste inovacij v različnih panogah in dejavnostih v EU;

| 50. | pozdravlja predlog, da se pripravi pregled prihodnjih potreb po veščinah v EU; Komisijo poziva, da sodeluje z regijami pri pripravi tega pregleda tudi na regionalni in po potrebi lokalni ravni, in ne samo na ravni držav članic, saj je treba upoštevati raznolikost regionalnih gospodarstev in njihovih potreb po znanjih in sposobnostih. |
| --- | --- |

50.

pozdravlja predlog, da se pripravi pregled prihodnjih potreb po veščinah v EU; Komisijo poziva, da sodeluje z regijami pri pripravi tega pregleda tudi na regionalni in po potrebi lokalni ravni, in ne samo na ravni držav članic, saj je treba upoštevati raznolikost regionalnih gospodarstev in njihovih potreb po znanjih in sposobnostih.

Spreminjanje okoljskih izzivov v priložnosti

| 51. | ugotavlja, da sporočilo ne omenja Programa pomoči pri doseganju okoljske skladnosti (ECAP); priporoča, da se to obravnava in zagotovi, da so zahteve po okoljski skladnosti sorazmerne z vplivom podjetja na okolje; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja, da sporočilo ne omenja Programa pomoči pri doseganju okoljske skladnosti (ECAP); priporoča, da se to obravnava in zagotovi, da so zahteve po okoljski skladnosti sorazmerne z vplivom podjetja na okolje;

| 52. | meni, da bi uvedba spodbujevalnih mehanizmov in bolj inovativna uporaba davčne politike v državah članicah, s katero bi spodbudili MSP k vlaganju v okolju prijazne izdelke in procese, pripomogla k temu, da jih mala podjetja bolj pogosto uporabljajo in bi znatno okrepili tudi zavest o teh proizvodih in procesih. |
| --- | --- |

52.

meni, da bi uvedba spodbujevalnih mehanizmov in bolj inovativna uporaba davčne politike v državah članicah, s katero bi spodbudili MSP k vlaganju v okolju prijazne izdelke in procese, pripomogla k temu, da jih mala podjetja bolj pogosto uporabljajo in bi znatno okrepili tudi zavest o teh proizvodih in procesih.

V Bruslju, 12. februarja 2009

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Evropska komisija. Okrogla miza bankirjev in MSP, maj 2007.

1

(2)  Evropska komisija. Okrogla miza bankirjev in MSP, maj 2007.

2

(3)  V obdobju 2005–2007 je Komisija prepolovila odstotek zamud pri svojih plačilih, vendar je v letu 2007 zamujala pri več kot 22 % vseh plačil.

3

(4)  Sporočilo Evropske komisije: Na poti k vrhunskim grozdom v Evropski uniji, COM(2008) 652.

4

(5)  Delovni dokument služb Komisije: Evropski kodeks najboljših praks za lažji dostop MSP do javnih naročil, SEC(2008) 2193.

5

---

| 28.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/23

---

Mnenje Odbora regij zelena knjiga o teritorialni koheziji

2009/C 120/05

ODBOR REGIJ

| — | opozarja, da bo teritorialna kohezija skupaj z ekonomsko in socialno kohezijo postala vsesplošni politični cilj Evropske unije; |
| --- | --- |

—

opozarja, da bo teritorialna kohezija skupaj z ekonomsko in socialno kohezijo postala vsesplošni politični cilj Evropske unije;

| — | poudarja, da je namen tega cilja omogočiti dostop vsakega območja Skupnosti do infrastrukture ter storitev splošnega gospodarskega pomena za izboljšanje življenjskih pogojev ljudi, za kar je treba izvajati mehanizme za usklajen razvoj Skupnosti kot celote; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je namen tega cilja omogočiti dostop vsakega območja Skupnosti do infrastrukture ter storitev splošnega gospodarskega pomena za izboljšanje življenjskih pogojev ljudi, za kar je treba izvajati mehanizme za usklajen razvoj Skupnosti kot celote;

| — | meni, da je treba regionalno politiko spremeniti v skladu s tem novim ciljem, ne da bi jo ponovno nacionalizirali, in jo preusmeriti k doseganju pravega ravnovesja med odhodki za konkurenčnost in odhodki, ki naj bi zmanjšali razlike med območji; poziva Komisijo, naj pripravi pregled namenske dodelitve sredstev; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba regionalno politiko spremeniti v skladu s tem novim ciljem, ne da bi jo ponovno nacionalizirali, in jo preusmeriti k doseganju pravega ravnovesja med odhodki za konkurenčnost in odhodki, ki naj bi zmanjšali razlike med območji; poziva Komisijo, naj pripravi pregled namenske dodelitve sredstev;

| — | priporoča oblikovanje novih kazalnikov, ki omogočajo večje upoštevanje teritorialnih razlik med vsemi javnimi politikami; |
| --- | --- |

—

priporoča oblikovanje novih kazalnikov, ki omogočajo večje upoštevanje teritorialnih razlik med vsemi javnimi politikami;

| — | poziva, naj se trem sklopom teritorialnega sodelovanja dodelijo dodatni finančni viri, ker to nedvomno prispeva k evropskemu povezovanju; |
| --- | --- |

—

poziva, naj se trem sklopom teritorialnega sodelovanja dodelijo dodatni finančni viri, ker to nedvomno prispeva k evropskemu povezovanju;

| — | meni, da cilj teritorialne kohezije predpostavlja usklajenost sektorskih politik in kohezijske politike, pri čemer je treba upoštevati teritorialni vpliv sektorskih politik že pri njihovi zasnovi; |
| --- | --- |

—

meni, da cilj teritorialne kohezije predpostavlja usklajenost sektorskih politik in kohezijske politike, pri čemer je treba upoštevati teritorialni vpliv sektorskih politik že pri njihovi zasnovi;

| — | opozarja na pomen storitev splošnega pomena in storitev splošnega gospodarskega pomena kot resničnih nosilcev teritorialne kohezije in obžaluje, da se teritorialnega vpliva politik Skupnosti nanje ne preuči pred predstavitvijo zakonodajnih predlogov Komisije niti ne oceni pozneje; |
| --- | --- |

—

opozarja na pomen storitev splošnega pomena in storitev splošnega gospodarskega pomena kot resničnih nosilcev teritorialne kohezije in obžaluje, da se teritorialnega vpliva politik Skupnosti nanje ne preuči pred predstavitvijo zakonodajnih predlogov Komisije niti ne oceni pozneje;

| — | meni, da je dobro teritorialno upravljanje ključnega pomena za uresničitev tega cilja, in poudarja, da je treba upravljanje izboljšati s krepitvijo partnerstva med lokalnimi in regionalnimi oblastmi po vzoru upravljanja na več ravneh. |
| --- | --- |

—

meni, da je dobro teritorialno upravljanje ključnega pomena za uresničitev tega cilja, in poudarja, da je treba upravljanje izboljšati s krepitvijo partnerstva med lokalnimi in regionalnimi oblastmi po vzoru upravljanja na več ravneh.

| Poročevalec | : | Jean-Yves Le Drian (PES/FR), predsednik regionalnega sveta Bretanje |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Jean-Yves Le Drian (PES/FR), predsednik regionalnega sveta Bretanje

Referenčni dokument

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Odboru regij in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru: Zelena knjiga o teritorialni koheziji – Teritorialna raznolikost kot prednost

COM(2008) 616 konč.

POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve o predlogih zelene knjige Komisije

| 1. | pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija 6. oktobra 2008 sprejela zeleno knjigo o teritorialni koheziji in tako omogočila začetek široke razprave na evropski ravni o tem konceptu, ki bo v skladu s pogodbo, ki je v postopku ratifikacije (člen 3 PEU), skupaj z ekonomsko in socialno kohezijo postal vsesplošni politični cilj Evropske unije (1); |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija 6. oktobra 2008 sprejela zeleno knjigo o teritorialni koheziji in tako omogočila začetek široke razprave na evropski ravni o tem konceptu, ki bo v skladu s pogodbo, ki je v postopku ratifikacije (člen 3 PEU), skupaj z ekonomsko in socialno kohezijo postal vsesplošni politični cilj Evropske unije (1);

| 2. | meni, da je treba področje uporabe teritorialne kohezije natančneje določiti. Predlaga, da Komisija pri opredelitvi teritorialne kohezije za osnovo vzame tri razsežnosti politike teritorialne kohezije, začrtane v 3. kohezijskem poročilu, in sicer, prvič, korektivno razsežnost „s tem, da se zmanjšajo obstoječe razlike,“ drugič, preventivno razsežnost s tem, da se „omogoča bolj medsebojno usklajeno vodenje [...] sektorskih politik, ki so povezane s prostorom“, in tretjič, spodbujevalno razsežnost z „boljš[imi] povezav[ami] med območji“ in spodbujanjem „sodelovanj[a] med regijami“; |
| --- | --- |

2.

meni, da je treba področje uporabe teritorialne kohezije natančneje določiti. Predlaga, da Komisija pri opredelitvi teritorialne kohezije za osnovo vzame tri razsežnosti politike teritorialne kohezije, začrtane v 3. kohezijskem poročilu, in sicer, prvič, korektivno razsežnost „s tem, da se zmanjšajo obstoječe razlike,“ drugič, preventivno razsežnost s tem, da se „omogoča bolj medsebojno usklajeno vodenje [...] sektorskih politik, ki so povezane s prostorom“, in tretjič, spodbujevalno razsežnost z „boljš[imi] povezav[ami] med območji“ in spodbujanjem „sodelovanj[a] med regijami“;

| 3. | meni, da mora teritorialna kohezija vključiti pomorsko razsežnost; |
| --- | --- |

3.

meni, da mora teritorialna kohezija vključiti pomorsko razsežnost;

| 4. | meni, da je treba v prihodnosti iti dlje, kot sežejo vprašanja, ki jih je v zeleni knjigi zastavila Komisija, da bi zadostili političnemu dosegu koncepta teritorialne kohezije na ravni Skupnosti; podpira predlog o krepitvi sodelovanja različnih udeleženih organov in akterjev; strinja se, da je koncept teritorialne kohezije most med gospodarsko učinkovitostjo, socialno kohezijo in ekološkim ravnovesjem, saj pri načrtovanju političnih ukrepov v ospredje postavlja trajnostni razvoj, pri čemer se za izhodišče vzamejo vsakokratne teritorialne značilnosti posamezne regije; |
| --- | --- |

4.

meni, da je treba v prihodnosti iti dlje, kot sežejo vprašanja, ki jih je v zeleni knjigi zastavila Komisija, da bi zadostili političnemu dosegu koncepta teritorialne kohezije na ravni Skupnosti; podpira predlog o krepitvi sodelovanja različnih udeleženih organov in akterjev; strinja se, da je koncept teritorialne kohezije most med gospodarsko učinkovitostjo, socialno kohezijo in ekološkim ravnovesjem, saj pri načrtovanju političnih ukrepov v ospredje postavlja trajnostni razvoj, pri čemer se za izhodišče vzamejo vsakokratne teritorialne značilnosti posamezne regije;

| 5. | poziva Komisijo, da po obdobju posvetovanja pripravi belo knjigo, v kateri bodo s pomočjo izvedbe teritorialne ocene učinka vseh politik Skupnosti jasneje opredeljeni koncept teritorialne kohezije in njeni cilji na ravni EU. |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, da po obdobju posvetovanja pripravi belo knjigo, v kateri bodo s pomočjo izvedbe teritorialne ocene učinka vseh politik Skupnosti jasneje opredeljeni koncept teritorialne kohezije in njeni cilji na ravni EU.

Temeljna načela novega političnega cilja za Evropsko unijo

| 6. | opozarja, da je v svojem mnenju o četrtem poročilu o koheziji zahteval, da mora kohezijska politika v prihodnje bolj upoštevati vprašanja teritorialne kohezije (2), vendar pri tem ne sme pozabiti na socialno in ekonomsko kohezijo, ki je eden pomembnih ciljev Skupnosti za zmanjševanje razlik; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da je v svojem mnenju o četrtem poročilu o koheziji zahteval, da mora kohezijska politika v prihodnje bolj upoštevati vprašanja teritorialne kohezije (2), vendar pri tem ne sme pozabiti na socialno in ekonomsko kohezijo, ki je eden pomembnih ciljev Skupnosti za zmanjševanje razlik;

| 7. | poudarja pomen teritorialne kohezije kot političnega cilja, poleg socialne in gospodarske kohezije, ki krepi ukrepe Skupnosti za povečanje solidarnosti v Evropski uniji in za učinkovit prispevek k trajnostnemu razvoju, hkrati pa spoštuje načelo subsidiarnosti in porazdelitev pristojnosti med različne ravni upravljanja; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen teritorialne kohezije kot političnega cilja, poleg socialne in gospodarske kohezije, ki krepi ukrepe Skupnosti za povečanje solidarnosti v Evropski uniji in za učinkovit prispevek k trajnostnemu razvoju, hkrati pa spoštuje načelo subsidiarnosti in porazdelitev pristojnosti med različne ravni upravljanja;

| 8. | močno poudarja, da je treba cilj teritorialne kohezije izvajati na vsem ozemlju EU, torej v vseh regijah Evropske unije, ne da bi to vplivalo na prednostne cilje, opredeljene v okviru regionalne politike in ukrepov strukturnih skladov; |
| --- | --- |

8.

močno poudarja, da je treba cilj teritorialne kohezije izvajati na vsem ozemlju EU, torej v vseh regijah Evropske unije, ne da bi to vplivalo na prednostne cilje, opredeljene v okviru regionalne politike in ukrepov strukturnih skladov;

| 9. | poziva Komisijo, da razširi raziskave za oblikovanje ustreznih kazalnikov (po potrebi na podregionalni ravni) za socialno-ekonomske probleme različnih vrst regij, zlasti – vendar ne izključno – gorska območja, otoke, območja z nizko gostoto prebivalstva, obmejna območja ter najbolj oddaljene regije EU, katerih posebni položaj omenjata člena 158 in 299 Pogodbe ES, da bi tako poudarili specifične prednosti in ovire teh regij; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, da razširi raziskave za oblikovanje ustreznih kazalnikov (po potrebi na podregionalni ravni) za socialno-ekonomske probleme različnih vrst regij, zlasti – vendar ne izključno – gorska območja, otoke, območja z nizko gostoto prebivalstva, obmejna območja ter najbolj oddaljene regije EU, katerih posebni položaj omenjata člena 158 in 299 Pogodbe ES, da bi tako poudarili specifične prednosti in ovire teh regij;

| 10. | poziva Komisijo, da bistveno izboljša statistične podatke in njihovo kartografsko predstavitev, da bodo bolje odražali dejansko stanje; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, da bistveno izboljša statistične podatke in njihovo kartografsko predstavitev, da bodo bolje odražali dejansko stanje;

| 11. | poudarja, da je cilj teritorialne kohezije omogočiti dostop vsakega območja Skupnosti do infrastrukture ter storitev splošnega gospodarskega pomena in tako prispevati k izboljšanju življenjskih pogojev ljudi po evropskih standardih 21. stoletja, pri čemer priznava, da dostop ni samo geografsko pogojen, ampak ga določajo tudi povezljivost, obstoj in kakovost infrastrukture in storitev; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je cilj teritorialne kohezije omogočiti dostop vsakega območja Skupnosti do infrastrukture ter storitev splošnega gospodarskega pomena in tako prispevati k izboljšanju življenjskih pogojev ljudi po evropskih standardih 21. stoletja, pri čemer priznava, da dostop ni samo geografsko pogojen, ampak ga določajo tudi povezljivost, obstoj in kakovost infrastrukture in storitev;

| 12. | meni, da pojem teritorialne kohezije temelji na načelu solidarnosti, za kar je treba izvajati mehanizme za usklajen razvoj Skupnosti kot celote in zmanjšanje razlik v razvoju različnih območij; |
| --- | --- |

12.

meni, da pojem teritorialne kohezije temelji na načelu solidarnosti, za kar je treba izvajati mehanizme za usklajen razvoj Skupnosti kot celote in zmanjšanje razlik v razvoju različnih območij;

| 13. | opozarja, da zadnja kohezijska poročila poudarjajo povečevanje nekaterih teritorialnih razlik med evropskimi regijami in na podregionalni ravni. Za te razlike so značilni pojavi, kot je prostorsko ločevanje, ki vodijo v nekatere oblike getoizacije, in nazadovanje nekaterih oddaljenih območij. Bolj kot kdaj koli je zato potrebna vključitev teritorialne kohezije med horizontalne cilje Evropske unije; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da zadnja kohezijska poročila poudarjajo povečevanje nekaterih teritorialnih razlik med evropskimi regijami in na podregionalni ravni. Za te razlike so značilni pojavi, kot je prostorsko ločevanje, ki vodijo v nekatere oblike getoizacije, in nazadovanje nekaterih oddaljenih območij. Bolj kot kdaj koli je zato potrebna vključitev teritorialne kohezije med horizontalne cilje Evropske unije;

| 14. | meni, da je ta potreba še toliko večja zaradi dodatnih stroškov, ki jih povzroča pomanjkanje teritorialne kohezije v Evropi, in sicer dodatnih okoljskih stroškov, ki jih povzročata preobremenjenost mestnih območij in globalno segrevanje, ter zaradi dodatnih socialnih stroškov, ki jih povzroča prostorska koncentracija socialnih problemov; meni tudi, da pomanjkanje teritorialne kohezije škodi delovanju enotnega evropskega trga, saj omejuje dostop nekaterih območij do svoboščin, ki jih vsebujejo Pogodbe; |
| --- | --- |

14.

meni, da je ta potreba še toliko večja zaradi dodatnih stroškov, ki jih povzroča pomanjkanje teritorialne kohezije v Evropi, in sicer dodatnih okoljskih stroškov, ki jih povzročata preobremenjenost mestnih območij in globalno segrevanje, ter zaradi dodatnih socialnih stroškov, ki jih povzroča prostorska koncentracija socialnih problemov; meni tudi, da pomanjkanje teritorialne kohezije škodi delovanju enotnega evropskega trga, saj omejuje dostop nekaterih območij do svoboščin, ki jih vsebujejo Pogodbe;

| 15. | predlaga, da se teritorialno kohezijo vzame za enega glavnih elementov strategije EU pri reševanju trenutne finančne in gospodarske krize. Glede na kompleksnost izzivov, s katerimi se bo treba spopasti v prihodnjih letih, poziva, da se proračunske vire, če jih že ne bo mogoče povečati, ohrani vsaj na sedanji ravni; |
| --- | --- |

15.

predlaga, da se teritorialno kohezijo vzame za enega glavnih elementov strategije EU pri reševanju trenutne finančne in gospodarske krize. Glede na kompleksnost izzivov, s katerimi se bo treba spopasti v prihodnjih letih, poziva, da se proračunske vire, če jih že ne bo mogoče povečati, ohrani vsaj na sedanji ravni;

| 16. | nasprotuje kakršni koli pobudi, ki bi zaradi okoliščin ali iz drugih razlogov delno ali prikrito skušala ponovno nacionalizirati kohezijsko politiko. |
| --- | --- |

16.

nasprotuje kakršni koli pobudi, ki bi zaradi okoliščin ali iz drugih razlogov delno ali prikrito skušala ponovno nacionalizirati kohezijsko politiko.

Za spremenjeno regionalno politiko, ki bo podpirala teritorialno kohezijo

| 17. | meni, da se cilj teritorialne kohezije dopolnjuje s ciljem ekonomske in socialne kohezije in da se vse tri oblike kohezije morajo medsebojno krepiti, zato morajo cilj gospodarske, socialne in teritorialne kohezije upoštevati vse skupne politike s teritorialnim vplivom, zlasti pa regionalna politika; poziva Komisijo k razvoju modelov za sektorsko povezovanje na regionalni ravni, ki krepijo teritorialno kohezijo; |
| --- | --- |

17.

meni, da se cilj teritorialne kohezije dopolnjuje s ciljem ekonomske in socialne kohezije in da se vse tri oblike kohezije morajo medsebojno krepiti, zato morajo cilj gospodarske, socialne in teritorialne kohezije upoštevati vse skupne politike s teritorialnim vplivom, zlasti pa regionalna politika; poziva Komisijo k razvoju modelov za sektorsko povezovanje na regionalni ravni, ki krepijo teritorialno kohezijo;

| 18. | poziva Komisijo, da v okviru namenske dodelitve sredstev iz strukturnih skladov za obdobje 2007–2013 pripravi pregled prispevka lizbonske in göteborške strategije k teritorialni koheziji; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, da v okviru namenske dodelitve sredstev iz strukturnih skladov za obdobje 2007–2013 pripravi pregled prispevka lizbonske in göteborške strategije k teritorialni koheziji;

| 19. | predlaga Komisiji, da prilagodi strateške cilje za obdobje 2014–2020, tako da bodo ti poleg socialne in gospodarske kohezije upoštevali teritorialno kohezijo; v zvezi s tem poziva, naj regionalna politika najde pravo ravnovesje med odhodki za konkurenčnost, ki spodbujajo gospodarsko rast v globalnem okolju, ter odhodki, ki naj bi zmanjšali razlike med območji, da bi tako dosegali cilje kohezije; |
| --- | --- |

19.

predlaga Komisiji, da prilagodi strateške cilje za obdobje 2014–2020, tako da bodo ti poleg socialne in gospodarske kohezije upoštevali teritorialno kohezijo; v zvezi s tem poziva, naj regionalna politika najde pravo ravnovesje med odhodki za konkurenčnost, ki spodbujajo gospodarsko rast v globalnem okolju, ter odhodki, ki naj bi zmanjšali razlike med območji, da bi tako dosegali cilje kohezije;

| 20. | priporoča razvoj novih orodij, zlasti kazalnikov, za odgovor na potrebe izvajanja teritorialne kohezije (3), vključno s podregionalnimi analizami. Za razvoj ustreznih regionalnih strategij in političnih odzivov morajo biti na voljo ustrezni instrumenti, ki omogočajo upoštevanje teritorialnih razlik med javnimi politikami (npr. razpoložljivi dohodek na prebivalca za upoštevanje prenosa sredstev kot dopolnilo BDP/preb., davčni prihodki, dostopnost različnih storitev (prometa, oskrbe z energijo, zdravstva, izobraževanja), demografska in poselitvena struktura prebivalstva (podatki o gostoti poseljenosti in deležu starega prebivalstva ter stopnji starostne odvisnosti) ali celo vzpostavitev indeksa človekovega razvoja (4)). |
| --- | --- |

20.

priporoča razvoj novih orodij, zlasti kazalnikov, za odgovor na potrebe izvajanja teritorialne kohezije (3), vključno s podregionalnimi analizami. Za razvoj ustreznih regionalnih strategij in političnih odzivov morajo biti na voljo ustrezni instrumenti, ki omogočajo upoštevanje teritorialnih razlik med javnimi politikami (npr. razpoložljivi dohodek na prebivalca za upoštevanje prenosa sredstev kot dopolnilo BDP/preb., davčni prihodki, dostopnost različnih storitev (prometa, oskrbe z energijo, zdravstva, izobraževanja), demografska in poselitvena struktura prebivalstva (podatki o gostoti poseljenosti in deležu starega prebivalstva ter stopnji starostne odvisnosti) ali celo vzpostavitev indeksa človekovega razvoja (4)).

Teritorialno sodelovanje

| 21. | opozarja na neizpodbitno evropsko dodano vrednost teritorialnega sodelovanja in njen prispevek k cilju teritorialne kohezije; v zvezi s tem poziva k bistvenemu povečanju dodeljenih proračunskih sredstev v celotni EU za ta vidik regionalne politike, kar bi omogočilo dodatne finančne vire in bi regionalna politika lahko segla dlje od izmenjave dobrih praks, vendar to ne bi smelo negativno vplivati na druga dva kohezijska cilja EU; |
| --- | --- |

21.

opozarja na neizpodbitno evropsko dodano vrednost teritorialnega sodelovanja in njen prispevek k cilju teritorialne kohezije; v zvezi s tem poziva k bistvenemu povečanju dodeljenih proračunskih sredstev v celotni EU za ta vidik regionalne politike, kar bi omogočilo dodatne finančne vire in bi regionalna politika lahko segla dlje od izmenjave dobrih praks, vendar to ne bi smelo negativno vplivati na druga dva kohezijska cilja EU;

| 22. | poziva Komisijo, da bolje uporabi nove strateške priložnosti, ki se odpirajo s sodelovanjem na ravni evroregij, ki predstavljajo strateško raven upravljanja in ukrepanja in so povsem ustrezne za reševanje vprašanj, povezanih s teritorialno kohezijo; opozarja, da Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje (EZTS) (5) z vzpostavljanjem strukture evropskega sodelovanja, povezane s čezmejnimi, čeznacionalnimi in podregionalnimi projekti, zagotavlja učinkovito sodelovanje v širokem spektru dejavnosti ter krepitev odnosov sosedstva, zbliževanje prebivalstva, prenos znanja in izmenjavo dobrih praks. |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, da bolje uporabi nove strateške priložnosti, ki se odpirajo s sodelovanjem na ravni evroregij, ki predstavljajo strateško raven upravljanja in ukrepanja in so povsem ustrezne za reševanje vprašanj, povezanih s teritorialno kohezijo; opozarja, da Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje (EZTS) (5) z vzpostavljanjem strukture evropskega sodelovanja, povezane s čezmejnimi, čeznacionalnimi in podregionalnimi projekti, zagotavlja učinkovito sodelovanje v širokem spektru dejavnosti ter krepitev odnosov sosedstva, zbliževanje prebivalstva, prenos znanja in izmenjavo dobrih praks.

Čezmejno sodelovanje

| 23. | poudarja specifično vlogo čezmejnega sodelovanja v evropskem povezovanju in pomen doseženega: zmanjšanje zaviralnega učinka na notranjih mejah EU, sprememba vloge zunanjih meja (usklajen razvoj, boj proti priseljevanju in nezakoniti trgovini, podpora razvoju obmejnih področij tretjih držav z EU), podpora preoblikovanju zunanjih meja v notranje meje ob pristopu novih držav članic; |
| --- | --- |

23.

poudarja specifično vlogo čezmejnega sodelovanja v evropskem povezovanju in pomen doseženega: zmanjšanje zaviralnega učinka na notranjih mejah EU, sprememba vloge zunanjih meja (usklajen razvoj, boj proti priseljevanju in nezakoniti trgovini, podpora razvoju obmejnih področij tretjih držav z EU), podpora preoblikovanju zunanjih meja v notranje meje ob pristopu novih držav članic;

| 24. | poziva Komisijo, naj nadaljuje s prizadevanji za poenostavitev in izboljšanje upravljanja čezmejnih programov, na primer z opredelitvijo skupnih dodeljenih sredstev na obeh straneh meje, ter podpira Komisijo pri njeni nameri, da pripravi pregled izvajanja EZTS. |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj nadaljuje s prizadevanji za poenostavitev in izboljšanje upravljanja čezmejnih programov, na primer z opredelitvijo skupnih dodeljenih sredstev na obeh straneh meje, ter podpira Komisijo pri njeni nameri, da pripravi pregled izvajanja EZTS.

Transnacionalno sodelovanje

| 25. | priporoča spodbujanje tovrstnega sodelovanja na ustreznih območjih (npr. morski bazeni in porečja ali gorski masivi), da bi izboljšali prostorsko povezovanje ter zmanjšali regionalne in podregionalne razlike v regijah in bi v okviru skupnih strategij prostorskega načrtovanja lahko učinkovito obravnavali vprašanja varstva okolja, boja proti onesnaževanju in izboljšanja prometnih omrežij, vendar bi bilo pri tem treba spoštovati vlogo in pristojnosti obstoječih javnih organov in strateške kohezijske prednostne naloge v določeni regiji; |
| --- | --- |

25.

priporoča spodbujanje tovrstnega sodelovanja na ustreznih območjih (npr. morski bazeni in porečja ali gorski masivi), da bi izboljšali prostorsko povezovanje ter zmanjšali regionalne in podregionalne razlike v regijah in bi v okviru skupnih strategij prostorskega načrtovanja lahko učinkovito obravnavali vprašanja varstva okolja, boja proti onesnaževanju in izboljšanja prometnih omrežij, vendar bi bilo pri tem treba spoštovati vlogo in pristojnosti obstoječih javnih organov in strateške kohezijske prednostne naloge v določeni regiji;

| 26. | meni, da je treba spodbujati strateške ukrepe, kot je razvoj makroregij (npr. prihodnja strategija EU za baltsko regijo); na transnacionalni ravni morskih bazenov je treba uvesti okvire za inovativno upravljanje, katerih namen je spodbujati celostno pomorsko politiko, ki jo je EU pravkar sprejela, in zagotoviti večjo skladnost ukrepov Skupnosti v Uniji in tudi z zadevnimi tretjimi državami. |
| --- | --- |

26.

meni, da je treba spodbujati strateške ukrepe, kot je razvoj makroregij (npr. prihodnja strategija EU za baltsko regijo); na transnacionalni ravni morskih bazenov je treba uvesti okvire za inovativno upravljanje, katerih namen je spodbujati celostno pomorsko politiko, ki jo je EU pravkar sprejela, in zagotoviti večjo skladnost ukrepov Skupnosti v Uniji in tudi z zadevnimi tretjimi državami.

Medregionalno sodelovanje

| 27. | poudarja pomen medregionalnega sodelovanja (ki ga Evropska komisija ne omenja v zeleni knjigi), saj je odlično orodje za izmenjavo izkušenj in dobrih praks med regijami, ki nimajo skupnih meja, vendar imajo skupne razvojne projekte, ki se med seboj dopolnjujejo. Vendar pa želi, da bi bil instrument medregionalnega sodelovanja z večjo prožnostjo pri izbiri področij sodelovanja v prihodnosti bolje prilagojen potrebam lokalnih in regionalnih skupnosti. |
| --- | --- |

27.

poudarja pomen medregionalnega sodelovanja (ki ga Evropska komisija ne omenja v zeleni knjigi), saj je odlično orodje za izmenjavo izkušenj in dobrih praks med regijami, ki nimajo skupnih meja, vendar imajo skupne razvojne projekte, ki se med seboj dopolnjujejo. Vendar pa želi, da bi bil instrument medregionalnega sodelovanja z večjo prožnostjo pri izbiri področij sodelovanja v prihodnosti bolje prilagojen potrebam lokalnih in regionalnih skupnosti.

Teritorialno sodelovanje zunaj EU

| 28. | poudarja potrebo po boljšem usklajevanju ukrepov za teritorialno sodelovanje z zunanjim vidikom tega sodelovanja, ob upoštevanju možnosti širitve EU (Zahodni Balkan in Turčija), ter z državami v okviru evropske sosedske politike, Rusko federacijo in državami, ki mejijo na najbolj oddaljene regije. |
| --- | --- |

28.

poudarja potrebo po boljšem usklajevanju ukrepov za teritorialno sodelovanje z zunanjim vidikom tega sodelovanja, ob upoštevanju možnosti širitve EU (Zahodni Balkan in Turčija), ter z državami v okviru evropske sosedske politike, Rusko federacijo in državami, ki mejijo na najbolj oddaljene regije.

Zagotavljanje skladnosti med javnimi politikami Skupnosti in teritorialno kohezijo

| 29. | meni, da je treba cilj teritorialne kohezije izvajati v vseh politikah Skupnosti. Zato je treba okrepiti dopolnjevanje med resorskimi politikami in regionalno politiko, pri tem pa zagotoviti njihovo medsebojno skladnost, ne glede na to, ali temeljijo na dodelitvi sredstev ali zakonodaji; |
| --- | --- |

29.

meni, da je treba cilj teritorialne kohezije izvajati v vseh politikah Skupnosti. Zato je treba okrepiti dopolnjevanje med resorskimi politikami in regionalno politiko, pri tem pa zagotoviti njihovo medsebojno skladnost, ne glede na to, ali temeljijo na dodelitvi sredstev ali zakonodaji;

| 30. | s tega vidika obžaluje, da se politike Skupnosti preveč pogosto zasnuje in izvaja brez zadostnega upoštevanja njihovih teritorialnih posledic, zaradi česar se lokalne in regionalne skupnosti soočajo z negativnimi učinki teh politik (izguba dejavnosti ali delovnih mest, okoljska škoda, dodatna preobremenitev ali odseljevanje); |
| --- | --- |

30.

s tega vidika obžaluje, da se politike Skupnosti preveč pogosto zasnuje in izvaja brez zadostnega upoštevanja njihovih teritorialnih posledic, zaradi česar se lokalne in regionalne skupnosti soočajo z negativnimi učinki teh politik (izguba dejavnosti ali delovnih mest, okoljska škoda, dodatna preobremenitev ali odseljevanje);

| 31. | opozarja na koristnost prostorskega načrtovanja kot celote tehnik, uporabljenih za doseganje usklajenega prepleta različne rabe in dejavnosti na območju, kar zagotavlja skladnost javnih politik Skupnosti in ciljev teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

31.

opozarja na koristnost prostorskega načrtovanja kot celote tehnik, uporabljenih za doseganje usklajenega prepleta različne rabe in dejavnosti na območju, kar zagotavlja skladnost javnih politik Skupnosti in ciljev teritorialne kohezije;

| 32. | priznava, da je bil del teh problemov rešen z ukrepi regionalne politike Skupnosti, zlasti v programih pomoči ob gospodarskih spremembah (preoblikovanje industrije, razvoj podeželja v okviru reforme SKP); |
| --- | --- |

32.

priznava, da je bil del teh problemov rešen z ukrepi regionalne politike Skupnosti, zlasti v programih pomoči ob gospodarskih spremembah (preoblikovanje industrije, razvoj podeželja v okviru reforme SKP);

| 33. | obžaluje stopnjo nedoslednosti med politikami za raziskave, tehnologijo, razvoj in inovacije ter teritorialno kohezijo in poudarja potrebo po večji teritorializaciji politike za raziskave in inovacije EU in držav članic; |
| --- | --- |

33.

obžaluje stopnjo nedoslednosti med politikami za raziskave, tehnologijo, razvoj in inovacije ter teritorialno kohezijo in poudarja potrebo po večji teritorializaciji politike za raziskave in inovacije EU in držav članic;

| 34. | meni, da je po zgledu horizontalne socialne klavzule, ki jo predvideva Lizbonska pogodba, treba upoštevati teritorialni vpliv sektorskih politik že pri zasnovi (looking at the map before implementing policies), da bi tako predvideli njihove teritorialne učinke; |
| --- | --- |

34.

meni, da je po zgledu horizontalne socialne klavzule, ki jo predvideva Lizbonska pogodba, treba upoštevati teritorialni vpliv sektorskih politik že pri zasnovi (looking at the map before implementing policies), da bi tako predvideli njihove teritorialne učinke;

| 35. | poudarja, da so vseevropska prometna, energetska in telekomunikacijska omrežja izjemno pomembna za uresničevanje teritorialne kohezije, in poziva Komisijo, naj se nanje še posebej osredotoči; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da so vseevropska prometna, energetska in telekomunikacijska omrežja izjemno pomembna za uresničevanje teritorialne kohezije, in poziva Komisijo, naj se nanje še posebej osredotoči;

| 36. | predvsem poudarja potrebo po uskladitvi javnih politik Skupnosti na območjih, ki so stičišča kopnega in morja. |
| --- | --- |

36.

predvsem poudarja potrebo po uskladitvi javnih politik Skupnosti na območjih, ki so stičišča kopnega in morja.

Skupna kmetijska politika (SKP)

| 37. | meni, da mora SKP, ki ima velik teritorialni vpliv, namesto da bi povečevala razlike med regijami, bolj prispevati k teritorialni koheziji s predvidevanjem teritorialnih učinkov prihodnje reforme, da bi tako omejila negativne učinke in zagotovila prilagoditvene ukrepe za regije, ki bi jih ta reforma lahko prizadela; |
| --- | --- |

37.

meni, da mora SKP, ki ima velik teritorialni vpliv, namesto da bi povečevala razlike med regijami, bolj prispevati k teritorialni koheziji s predvidevanjem teritorialnih učinkov prihodnje reforme, da bi tako omejila negativne učinke in zagotovila prilagoditvene ukrepe za regije, ki bi jih ta reforma lahko prizadela;

| 38. | priporoča boljše usklajevanje ukrepov za razvoj podeželja v okviru 2. stebra SKP z regionalno politiko, da bi tako zagotovili večje dopolnjevanje med razvojem podeželja in mest, končni cilj pa naj bi bil čim večja možna poenostavitev in ustvarjanje sinergije med politikami na tehnični in politični ravni v programih po letu 2013. |
| --- | --- |

38.

priporoča boljše usklajevanje ukrepov za razvoj podeželja v okviru 2. stebra SKP z regionalno politiko, da bi tako zagotovili večje dopolnjevanje med razvojem podeželja in mest, končni cilj pa naj bi bil čim večja možna poenostavitev in ustvarjanje sinergije med politikami na tehnični in politični ravni v programih po letu 2013.

Skupna prometna politika

| 39. | meni, da v okviru razvoja skupne prometne politike in njenega vpliva na podnebne spremembe ne gre pozabiti posebnega pomena te politike za regije, saj je njihova dostopnost odvisna izključno od nekaterih vrst prometa, zlasti letalskega; |
| --- | --- |

39.

meni, da v okviru razvoja skupne prometne politike in njenega vpliva na podnebne spremembe ne gre pozabiti posebnega pomena te politike za regije, saj je njihova dostopnost odvisna izključno od nekaterih vrst prometa, zlasti letalskega;

| 40. | predlaga, da prihodnji pregled vseevropskega prometnega omrežja na podlagi ustreznih standardov posebej upošteva zagotavljanje lokalne dostopnosti območij ter s povezovanjem z mestnimi prometnimi omrežji pomembno prispeva k splošni povezanosti in koheziji. |
| --- | --- |

40.

predlaga, da prihodnji pregled vseevropskega prometnega omrežja na podlagi ustreznih standardov posebej upošteva zagotavljanje lokalne dostopnosti območij ter s povezovanjem z mestnimi prometnimi omrežji pomembno prispeva k splošni povezanosti in koheziji.

Okolje

| 41. | meni, da se občutljivo vprašanje podnebnih sprememb ne zastavlja v vseh regijah enako (na primer v zvezi z izvajanjem sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov, z upravljanjem obalnih območij ...). |
| --- | --- |

41.

meni, da se občutljivo vprašanje podnebnih sprememb ne zastavlja v vseh regijah enako (na primer v zvezi z izvajanjem sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov, z upravljanjem obalnih območij ...).

Predlogi glede teritorialnega vpliva na razvoj storitev splošnega pomena (SSP) in storitev splošnega gospodarskega pomena (SSGP)

| 42. | opozarja na pomen SSGP kot resničnih nosilcev teritorialne kohezije, ki ga omenja primarna zakonodaja Skupnosti (člen 16 PES), in v zvezi s tem obžaluje, da se teritorialnega vpliva politik Skupnosti na storitve splošnega pomena (SSP), zlasti na storitve splošnega gospodarskega pomena (SSGP), ne prouči pred predstavitvijo zakonodajnih predlogov Komisije niti ne oceni pozneje; |
| --- | --- |

42.

opozarja na pomen SSGP kot resničnih nosilcev teritorialne kohezije, ki ga omenja primarna zakonodaja Skupnosti (člen 16 PES), in v zvezi s tem obžaluje, da se teritorialnega vpliva politik Skupnosti na storitve splošnega pomena (SSP), zlasti na storitve splošnega gospodarskega pomena (SSGP), ne prouči pred predstavitvijo zakonodajnih predlogov Komisije niti ne oceni pozneje;

| 43. | poudarja nevarnost razdrobljenosti notranjega trga, če državljani nimajo dostopa do storitev na lokalni ravni, čeprav se zagovarja cilj ohranitve univerzalne storitve; |
| --- | --- |

43.

poudarja nevarnost razdrobljenosti notranjega trga, če državljani nimajo dostopa do storitev na lokalni ravni, čeprav se zagovarja cilj ohranitve univerzalne storitve;

| 44. | zagovarja ohranitev splošnega dostopa do teh storitev v okviru običajnih obveznosti javnih storitev zaradi enake obravnave in kot pogoj za vključevanje regij v globalno ekonomijo; |
| --- | --- |

44.

zagovarja ohranitev splošnega dostopa do teh storitev v okviru običajnih obveznosti javnih storitev zaradi enake obravnave in kot pogoj za vključevanje regij v globalno ekonomijo;

| 45. | v skladu z načelom subsidiarnosti, zapisanem v Pogodbi, in s protokolom o storitvah splošnega pomena v Lizbonski pogodbi zahteva, da se ohrani pravica in svoboščina lokalnih in regionalnih oblasti, da opravljajo svojo vlogo izvajalcev, upravljavcev ali uporabnikov SSGP; |
| --- | --- |

45.

v skladu z načelom subsidiarnosti, zapisanem v Pogodbi, in s protokolom o storitvah splošnega pomena v Lizbonski pogodbi zahteva, da se ohrani pravica in svoboščina lokalnih in regionalnih oblasti, da opravljajo svojo vlogo izvajalcev, upravljavcev ali uporabnikov SSGP;

| 46. | ponovno opozarja na potrebo, da se lokalnim in regionalnim skupnostim kot izvajalcem, upravljavcem ali uporabnikom SSGP zagotovi pravna varnost, za kar bi bilo treba na ravni Skupnosti v ustreznih okvirih na medsektorski način priznati njihovo vlogo in skladnost njihovih posebnih značilnosti, zlasti glede oddajanja javnih naročil in državnih pomoči. |
| --- | --- |

46.

ponovno opozarja na potrebo, da se lokalnim in regionalnim skupnostim kot izvajalcem, upravljavcem ali uporabnikom SSGP zagotovi pravna varnost, za kar bi bilo treba na ravni Skupnosti v ustreznih okvirih na medsektorski način priznati njihovo vlogo in skladnost njihovih posebnih značilnosti, zlasti glede oddajanja javnih naročil in državnih pomoči.

Predlogi za izboljšanje teritorialnega upravljanja

| 47. | poudarja, da je zaradi ukrepov več ravni upravljanja na enem samem območju, ki imajo različne, včasih nasprotne učinke, treba izboljšati kakovost upravljanja na ravni, ki je čim bližja državljanom, predvsem pri njeni teritorialni razsežnosti, da bi tako odpravili pomanjkanje povezanosti javnih politik; ta nov vzorec teritorialnega upravljanja je ključnega pomena za uresničitev cilja teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je zaradi ukrepov več ravni upravljanja na enem samem območju, ki imajo različne, včasih nasprotne učinke, treba izboljšati kakovost upravljanja na ravni, ki je čim bližja državljanom, predvsem pri njeni teritorialni razsežnosti, da bi tako odpravili pomanjkanje povezanosti javnih politik; ta nov vzorec teritorialnega upravljanja je ključnega pomena za uresničitev cilja teritorialne kohezije;

| 48. | meni, da bi morala Komisija poleg sedanjih institucionalnih odnosov opredeliti še druge instrumente, ki bi lahko olajšali vertikalno sodelovanje med različnimi ravnmi upravljanja; |
| --- | --- |

48.

meni, da bi morala Komisija poleg sedanjih institucionalnih odnosov opredeliti še druge instrumente, ki bi lahko olajšali vertikalno sodelovanje med različnimi ravnmi upravljanja;

| 49. | opozarja, da cilj teritorialne kohezije ne sme pomeniti sprememb pri razdelitvi pristojnosti, zlasti pri načrtovanju prostora, ki mora ostati v pristojnosti držav članic in njihovih lokalnih in regionalnih skupnosti. Vendar bi morale vlade držav članic, zlasti v bolj centraliziranih državah, okrepiti sodelovanje z akterji na lokalni in regionalni ravni, da bi izboljšale usklajevanje nacionalnih sektorskih politik na regionalni oz. lokalni ravni; |
| --- | --- |

49.

opozarja, da cilj teritorialne kohezije ne sme pomeniti sprememb pri razdelitvi pristojnosti, zlasti pri načrtovanju prostora, ki mora ostati v pristojnosti držav članic in njihovih lokalnih in regionalnih skupnosti. Vendar bi morale vlade držav članic, zlasti v bolj centraliziranih državah, okrepiti sodelovanje z akterji na lokalni in regionalni ravni, da bi izboljšale usklajevanje nacionalnih sektorskih politik na regionalni oz. lokalni ravni;

| 50. | poziva k razjasnitvi pristojnosti držav članic na različnih ravneh upravljanja in pri razvoju medsektorskih ali horizontalnih politik in funkcij usklajevanja; |
| --- | --- |

50.

poziva k razjasnitvi pristojnosti držav članic na različnih ravneh upravljanja in pri razvoju medsektorskih ali horizontalnih politik in funkcij usklajevanja;

| 51. | zahteva več pristojnosti odločanja pri upravljanju strukturnih skladov za regionalne skupnosti; vse regije v EU bi morale prejeti status organa upravljanja; |
| --- | --- |

51.

zahteva več pristojnosti odločanja pri upravljanju strukturnih skladov za regionalne skupnosti; vse regije v EU bi morale prejeti status organa upravljanja;

| 52. | priporoča krepitev upravljanja na več ravneh (6), da bi dosegli opredelitev skupnih strateških ciljev, na primer glede dostopa, trajnostnega razvoja in pomorske politike, pri čemer bi vsak udeleženec sodeloval glede na svoje možnosti, tako da bi zagotovili, da se načelo partnerstva uporablja v celoti. Resnično upravljanje na več ravneh obsega tudi skupno izvajanje in nadaljnje spremljanje; |
| --- | --- |

52.

priporoča krepitev upravljanja na več ravneh (6), da bi dosegli opredelitev skupnih strateških ciljev, na primer glede dostopa, trajnostnega razvoja in pomorske politike, pri čemer bi vsak udeleženec sodeloval glede na svoje možnosti, tako da bi zagotovili, da se načelo partnerstva uporablja v celoti. Resnično upravljanje na več ravneh obsega tudi skupno izvajanje in nadaljnje spremljanje;

| 53. | v tem okviru spominja, da so pristojni ministri v akcijskem programu za izvajanje teritorialne agende Evropske unije 23. novembra 2007 izrazili „prepričanje, da je upravljanje na več ravneh temeljno orodje za uravnotežen prostorski razvoj EU“, ter ponudili, „da se z izbranimi zainteresiranimi stranmi ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi posvetujejo o izvajanju prednostnih nalog teritorialne agende“; |
| --- | --- |

53.

v tem okviru spominja, da so pristojni ministri v akcijskem programu za izvajanje teritorialne agende Evropske unije 23. novembra 2007 izrazili „prepričanje, da je upravljanje na več ravneh temeljno orodje za uravnotežen prostorski razvoj EU“, ter ponudili, „da se z izbranimi zainteresiranimi stranmi ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi posvetujejo o izvajanju prednostnih nalog teritorialne agende“;

| 54. | poziva Komisijo, naj pozorneje prouči obstoječe prakse pri izvajanju partnerstva v 27 državah Unije, da bi okrepili zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti in njihovih združenj in bi ti postali proaktivni partnerji. |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj pozorneje prouči obstoječe prakse pri izvajanju partnerstva v 27 državah Unije, da bi okrepili zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti in njihovih združenj in bi ti postali proaktivni partnerji.

V Bruslju, 12. februarja 2009

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Glej mnenje na lastno pobudo CdR 388/2002 fin o teritorialni koheziji (poročevalec: Valcarcel SISO).

1

(2)  Glej mnenje CdR 97/2007 fin o četrtem poročilu o gospodarski in socialni koheziji (poročevalec: Michael SCHNEIDER).

2

(3)  Glej mnenje CdR 97/2007 fin o četrtem poročilu o gospodarski in socialni koheziji (poročevalec: Michael SCHNEIDER).

3

(4)  V skladu z metodologijo, ki jo je razvil Razvojni program Združenih narodov.

4

(5)  Glej mnenje CdR 308/2007 fin o Evropskem združenju za teritorialno sodelovanje: nov zagon teritorialnemu sodelovanju v Evropi (poročevalka: Mercedes BRESSO).

5

(6)  Glej prejšnja mnenja OR: CdR 149/2008 fin o upravljanju in partnerstvu na nacionalni, regionalni in projektni ravni na področju regionalne politike (poročevalec: Vladimir KISJOV) – CdR 397/2006 o paketu boljše priprave zakonodaje 2005 in 2006 (poročevalec: Luc VAN DEN BRANDE) – CdR 103/2001 fin o beli knjigi o evropski upravi (poročevalec: Michel DELEBARRE).

6

---

| 28.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/29

---

Mnenje Odbora regij zelena knjiga o kakovosti kmetijskih proizvodov

2009/C 120/06

ODBOR REGIJ

| — | poziva k oblikovanju okvira podpore, ki bi zagotavljal dolgoročno stabilnost naložb s spodbujanjem ukrepov, namenjenih trgu, vključno z zakonodajo, ki uvaja označevanje države proizvodnje ter spodbuja proizvodne standarde EU; |
| --- | --- |

—

poziva k oblikovanju okvira podpore, ki bi zagotavljal dolgoročno stabilnost naložb s spodbujanjem ukrepov, namenjenih trgu, vključno z zakonodajo, ki uvaja označevanje države proizvodnje ter spodbuja proizvodne standarde EU;

| — | poziva k podpori geografskih označb in zasebnih shem kmetov za potrjevanje, pod pogojem, da državna jamstva podpirajo kakovost in izvor proizvodov; |
| --- | --- |

—

poziva k podpori geografskih označb in zasebnih shem kmetov za potrjevanje, pod pogojem, da državna jamstva podpirajo kakovost in izvor proizvodov;

| — | poziva k jasni opredelitvi nekaterih „rezerviranih“ navedb, ki opisujejo proizvodne metode nekega ozemlja, kot so „kmečki proizvodi“, „tradicionalni proizvodi“, „hribovski proizvodi“, „ne-GMO proizvodi“ ipd.; |
| --- | --- |

—

poziva k jasni opredelitvi nekaterih „rezerviranih“ navedb, ki opisujejo proizvodne metode nekega ozemlja, kot so „kmečki proizvodi“, „tradicionalni proizvodi“, „hribovski proizvodi“, „ne-GMO proizvodi“ ipd.;

| — | poziva, da se obvezno označevanje države, v kateri je bil pridelek pridelan, razširi na vse primarne in polpredelane proizvode; |
| --- | --- |

—

poziva, da se obvezno označevanje države, v kateri je bil pridelek pridelan, razširi na vse primarne in polpredelane proizvode;

| — | meni, da je treba shemo geografskih označb razširiti tudi na predelane proizvode; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba shemo geografskih označb razširiti tudi na predelane proizvode;

| — | meni, da ni treba več obravnavati uvajanja novih shem, temveč podpreti obstoječe sheme; |
| --- | --- |

—

meni, da ni treba več obravnavati uvajanja novih shem, temveč podpreti obstoječe sheme;

| — | podpira širjenje označb ZOP in ZGO tudi v okviru Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

—

podpira širjenje označb ZOP in ZGO tudi v okviru Svetovne trgovinske organizacije;

| — | meni, da je nujno izrecno prepovedati uporabo gensko spremenjenih organizmov v vseh fazah proizvodnje, ki jih zajemajo zaščitene označbe porekla (ZOP), zaščitene geografske označbe (ZGO) in zajamčene tradicionalne posebnosti (ZTP) kmetijskih proizvodov, da se zagotovi in zavaruje ohranitev tradicionalnih proizvodnih metod in posebnih značilnosti proizvodov; |
| --- | --- |

—

meni, da je nujno izrecno prepovedati uporabo gensko spremenjenih organizmov v vseh fazah proizvodnje, ki jih zajemajo zaščitene označbe porekla (ZOP), zaščitene geografske označbe (ZGO) in zajamčene tradicionalne posebnosti (ZTP) kmetijskih proizvodov, da se zagotovi in zavaruje ohranitev tradicionalnih proizvodnih metod in posebnih značilnosti proizvodov;

| — | poziva Komisijo, da razmisli o večji prožnosti na področju proračuna za promocijo; |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, da razmisli o večji prožnosti na področju proračuna za promocijo;

| — | predlaga, da Komisija preuči potrdila o zajamčenih tradicionalnih posebnostih (ZTP). |
| --- | --- |

—

predlaga, da Komisija preuči potrdila o zajamčenih tradicionalnih posebnostih (ZTP).

| Poročevalec | : | Milner Whiteman OBE (UK/UEN-EA), član okrajnega sveta Bridgnorth |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Milner Whiteman OBE (UK/UEN-EA), član okrajnega sveta Bridgnorth

Referenčni dokument:

Zelena knjiga o kakovosti kmetijskih proizvodov: proizvodni standardi, zahteve za kmetovanje in sheme kakovosti –

COM(2008) 641 konč.

POLITIČNA PRIPOROČILA

Splošna priporočila

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja zeleno knjigo, ker je njen cilj pripraviti okvir, ki bo omogočal podporo in zaščito kakovostne kmetijske proizvodnje v EU, in z njo bolj povezati potrošnike, s čimer bi preprečili izkrivljanje konkurence zaradi sedanjega zavajajočega načina navajanja države izvora. To bo dolgoročno ohranilo regije ter podeželje in njegovo identiteto, ki jo oblikujejo kmetje in njihova proizvodnja, ter tako prispevalo k regionalnemu razvoju v prihodnosti in zmanjšalo odseljevanje s podeželja; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zeleno knjigo, ker je njen cilj pripraviti okvir, ki bo omogočal podporo in zaščito kakovostne kmetijske proizvodnje v EU, in z njo bolj povezati potrošnike, s čimer bi preprečili izkrivljanje konkurence zaradi sedanjega zavajajočega načina navajanja države izvora. To bo dolgoročno ohranilo regije ter podeželje in njegovo identiteto, ki jo oblikujejo kmetje in njihova proizvodnja, ter tako prispevalo k regionalnemu razvoju v prihodnosti in zmanjšalo odseljevanje s podeželja;

| 2. | poziva k oblikovanju okvira podpore, ki bi zagotavljal dolgoročno stabilnost naložb s spodbujanjem ukrepov, namenjenih trgu, vključno z zakonodajo, ki uvaja označevanje države proizvodnje, ter z uvedbo proizvodnih standardov EU, zlasti na področjih, kot so varnost hrane in higiena, varstvo okolja in tradicionalne pridelovalne tehnike; |
| --- | --- |

2.

poziva k oblikovanju okvira podpore, ki bi zagotavljal dolgoročno stabilnost naložb s spodbujanjem ukrepov, namenjenih trgu, vključno z zakonodajo, ki uvaja označevanje države proizvodnje, ter z uvedbo proizvodnih standardov EU, zlasti na področjih, kot so varnost hrane in higiena, varstvo okolja in tradicionalne pridelovalne tehnike;

| 3. | želi, da bi zelena knjiga bolj okrepila in podprla prizadevanje skupne kmetijske politike za kakovostne proizvode. Ni namreč dvoma, da se do zdaj uredbi št. 2081/92 in 2082/92 o navajanju izvora nista pogosto uporabljali, tako da večina potrošnikov po vsej verjetnosti ne pozna pomena izrazov in kratic, kot so „zaščitena označba porekla“ (ZOP), „zaščitena geografska označba“ (ZGO), „zajamčena tradicionalna posebnost“ (ZTO) in „ekološko kmetovanje“. Zato bi bilo treba ponovno preučiti in preoblikovati pobude za spodbujanje in obveščanje o takih proizvodih, dejavnosti iz prvega in drugega stebra SKP pa tesneje povezati z visoko kakovostno proizvodnjo in zmanjšati stroške, povezane s postopki potrjevanja in nadzora; |
| --- | --- |

3.

želi, da bi zelena knjiga bolj okrepila in podprla prizadevanje skupne kmetijske politike za kakovostne proizvode. Ni namreč dvoma, da se do zdaj uredbi št. 2081/92 in 2082/92 o navajanju izvora nista pogosto uporabljali, tako da večina potrošnikov po vsej verjetnosti ne pozna pomena izrazov in kratic, kot so „zaščitena označba porekla“ (ZOP), „zaščitena geografska označba“ (ZGO), „zajamčena tradicionalna posebnost“ (ZTO) in „ekološko kmetovanje“. Zato bi bilo treba ponovno preučiti in preoblikovati pobude za spodbujanje in obveščanje o takih proizvodih, dejavnosti iz prvega in drugega stebra SKP pa tesneje povezati z visoko kakovostno proizvodnjo in zmanjšati stroške, povezane s postopki potrjevanja in nadzora;

| 4. | poudarja, da so poenotenje proizvodov, koncentracija proizvodnje in praksa monokultur dejavniki, ki kmete izpostavljajo nihanjem na svetovnem trgu in ogrožajo teritorialno raznolikost; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da so poenotenje proizvodov, koncentracija proizvodnje in praksa monokultur dejavniki, ki kmete izpostavljajo nihanjem na svetovnem trgu in ogrožajo teritorialno raznolikost;

| 5. | pozdravlja ugotovitev iz zelene knjige, da je kakovost kmetijskih proizvodov tesno povezana z regionalnimi tradicijami, razvojem in trajnostjo, toda to je treba krepiti in zaščititi s pomočjo shem, kot je shema geografskih označb, s tem povezano intelektualno lastnino pa z uvedbo mednarodnega registra zaščititi pred prepogostimi ponaredki oznak; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja ugotovitev iz zelene knjige, da je kakovost kmetijskih proizvodov tesno povezana z regionalnimi tradicijami, razvojem in trajnostjo, toda to je treba krepiti in zaščititi s pomočjo shem, kot je shema geografskih označb, s tem povezano intelektualno lastnino pa z uvedbo mednarodnega registra zaščititi pred prepogostimi ponaredki oznak;

| 6. | meni, da je treba podpreti razvoj pobud, kot so kmečke tržnice in neposredna prodaja, ki krajšajo prodajno verigo in ukinjajo posrednike: poleg nižjih cen za potrošnika in manjše porabe goriva, s tem pa manj onesnaženja, te pobude spoštujejo sezonsko naravo lokalnih pridelkov, za katere je tako večja verjetnost, da bodo sveži, avtentični in okusni, pa tudi laže jih bo pregledati; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba podpreti razvoj pobud, kot so kmečke tržnice in neposredna prodaja, ki krajšajo prodajno verigo in ukinjajo posrednike: poleg nižjih cen za potrošnika in manjše porabe goriva, s tem pa manj onesnaženja, te pobude spoštujejo sezonsko naravo lokalnih pridelkov, za katere je tako večja verjetnost, da bodo sveži, avtentični in okusni, pa tudi laže jih bo pregledati;

| 7. | se popolnoma strinja, da je „kakovost“ najmočnejše orožje evropskih kmetov, da potrošniki pri hrani zahtevajo okus, tradicijo, pristnost in predvsem izvor iz njihove regije, pa tudi dobro počutje živali in varstvo okolja, zato imajo evropski kmetje resnično priložnost, da njihovi proizvodi na trgu izstopajo in tako dosegajo visoke cene; |
| --- | --- |

7.

se popolnoma strinja, da je „kakovost“ najmočnejše orožje evropskih kmetov, da potrošniki pri hrani zahtevajo okus, tradicijo, pristnost in predvsem izvor iz njihove regije, pa tudi dobro počutje živali in varstvo okolja, zato imajo evropski kmetje resnično priložnost, da njihovi proizvodi na trgu izstopajo in tako dosegajo visoke cene;

| 8. | se strinja, da je z vidika pogajanj v okviru STO nujno, da se evropski standardi kakovosti in varnosti živil na vedno bolj odprtem globalnem trgu potrošnikom posredujejo in predstavljajo kot koristna značilnost proizvoda, zaradi katere se ti proizvodi v mnogih primerih razlikujejo od drugih; poziva Evropsko komisijo, da zagotovi, da trgovinski partnerji EU priznajo geografske označbe; |
| --- | --- |

8.

se strinja, da je z vidika pogajanj v okviru STO nujno, da se evropski standardi kakovosti in varnosti živil na vedno bolj odprtem globalnem trgu potrošnikom posredujejo in predstavljajo kot koristna značilnost proizvoda, zaradi katere se ti proizvodi v mnogih primerih razlikujejo od drugih; poziva Evropsko komisijo, da zagotovi, da trgovinski partnerji EU priznajo geografske označbe;

| 9. | poudarja potrebo po okviru, ki bo lahko upošteval vedno večje število potrošnikov in zahteve evropskih kmetov. Kmetje potrebujejo podporne ukrepe, kot je večja prožnost in povečanje proračuna za promocijo geografskih označb ali zasebnih shem za potrjevanje, ki jih upravljajo kmetje, pod pogojem, da organ oblasti jamči za kakovost in izvor proizvodov. Te sheme so prožne in se hitro odzivajo na nove zahteve kmetov in trga. |
| --- | --- |

9.

poudarja potrebo po okviru, ki bo lahko upošteval vedno večje število potrošnikov in zahteve evropskih kmetov. Kmetje potrebujejo podporne ukrepe, kot je večja prožnost in povečanje proračuna za promocijo geografskih označb ali zasebnih shem za potrjevanje, ki jih upravljajo kmetje, pod pogojem, da organ oblasti jamči za kakovost in izvor proizvodov. Te sheme so prožne in se hitro odzivajo na nove zahteve kmetov in trga.

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti

ODBOR REGIJ

| 10. | meni, da imajo lokalne in regionalne oblasti pomembne izkušnje in nedvomne pristojnosti, da vplivajo na kakovost kmetijskih proizvodov in jo podpirajo s svojimi ukrepi pri upravljanju načrtov EU za razvoj podeželja, prostorsko načrtovanje in regionalni razvoj. V mnogih primerih so te oblasti spodbujale kakovost s podporo shemam, kot je shema geografskih označb; |
| --- | --- |

10.

meni, da imajo lokalne in regionalne oblasti pomembne izkušnje in nedvomne pristojnosti, da vplivajo na kakovost kmetijskih proizvodov in jo podpirajo s svojimi ukrepi pri upravljanju načrtov EU za razvoj podeželja, prostorsko načrtovanje in regionalni razvoj. V mnogih primerih so te oblasti spodbujale kakovost s podporo shemam, kot je shema geografskih označb;

| 11. | opozarja na novo strukturo SKP (nevezana podpora) in na dejstvo, da so evropski kmetje vedno bolj izpostavljeni globalnemu trgu. Zato je treba višjim standardom glede proizvodnje in kakovosti, ki jih evropski kmetje dosegajo (na področju trajnosti, zagotavljanja zdravstvenih in higienskih zahtev za pridelke in proizvode, varnosti in spoštovanja pravic delavcev, dobrega počutja živali in teritorialnega razvoja regij), dati prednost pred standardi tretjih držav in jih tudi po letu 2013 izravnavati z neposrednimi plačili EU. To je še posebej pomembno za lokalne in regionalne oblasti, saj kmetijske dejavnosti EU oblikujejo gospodarstvo, pokrajino in družbo v vseh regijah; |
| --- | --- |

11.

opozarja na novo strukturo SKP (nevezana podpora) in na dejstvo, da so evropski kmetje vedno bolj izpostavljeni globalnemu trgu. Zato je treba višjim standardom glede proizvodnje in kakovosti, ki jih evropski kmetje dosegajo (na področju trajnosti, zagotavljanja zdravstvenih in higienskih zahtev za pridelke in proizvode, varnosti in spoštovanja pravic delavcev, dobrega počutja živali in teritorialnega razvoja regij), dati prednost pred standardi tretjih držav in jih tudi po letu 2013 izravnavati z neposrednimi plačili EU. To je še posebej pomembno za lokalne in regionalne oblasti, saj kmetijske dejavnosti EU oblikujejo gospodarstvo, pokrajino in družbo v vseh regijah;

| 12. | poudarja, da je treba ustvariti pogoje za to, da lokalne in regionalne oblasti v okviru programov EU za razvoj podeželja prispevajo h kakovosti kmetijskih proizvodov oz. da jih lahko močno spodbujajo. Lokalne in regionalne oblasti imajo ključno vlogo pri določanju prednostnih nalog in pri izvajanju programov, ki so bili uspešni pri podpori kmetov v EU in so prinesli resnične prednosti zanje; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba ustvariti pogoje za to, da lokalne in regionalne oblasti v okviru programov EU za razvoj podeželja prispevajo h kakovosti kmetijskih proizvodov oz. da jih lahko močno spodbujajo. Lokalne in regionalne oblasti imajo ključno vlogo pri določanju prednostnih nalog in pri izvajanju programov, ki so bili uspešni pri podpori kmetov v EU in so prinesli resnične prednosti zanje;

| 13. | opaža pozitivne rezultate pobud za novo teritorializacijo kmetijstva, ki vzpostavlja tesnejše vezi med ozemljem izvora, potrošniki in kmetijstvom. Kmečke tržnice in dejavnosti v šolah so konkretni primeri, s pomočjo katerih se državljani in predvsem otroci seznanjajo s kmetijskimi proizvodi, metodami njihove proizvodnje, njihovimi organoleptičnimi značilnostmi in njihovo sezonsko naravo. Poziva Evropsko komisijo, da podpre širjenje dobrih praks; |
| --- | --- |

13.

opaža pozitivne rezultate pobud za novo teritorializacijo kmetijstva, ki vzpostavlja tesnejše vezi med ozemljem izvora, potrošniki in kmetijstvom. Kmečke tržnice in dejavnosti v šolah so konkretni primeri, s pomočjo katerih se državljani in predvsem otroci seznanjajo s kmetijskimi proizvodi, metodami njihove proizvodnje, njihovimi organoleptičnimi značilnostmi in njihovo sezonsko naravo. Poziva Evropsko komisijo, da podpre širjenje dobrih praks;

| 14. | ugotavlja, da bi dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti za spodbujanje povpraševanja po kakovostnih kmetijskih pridelkih s pomočjo ukrepov za izboljšanje javnih naročil na vseh področjih, vključno z obroki v šolah in bolnišnicah, lahko pomembno prispevale pri izpolnjevanju ciljev iz zelene knjige, zato poziva k postopni splošni uveljavitvi teh ukrepov z ustrezno podporo. Poziva Komisijo, da upošteva rezultate teh projektov, ki so jih začele izvajati lokalne in regionalne oblasti, ter pri tem upošteva tudi določene dejavnike, kot sta zmanjšanje živilskih odpadkov v menzah in kakovost kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da bi dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti za spodbujanje povpraševanja po kakovostnih kmetijskih pridelkih s pomočjo ukrepov za izboljšanje javnih naročil na vseh področjih, vključno z obroki v šolah in bolnišnicah, lahko pomembno prispevale pri izpolnjevanju ciljev iz zelene knjige, zato poziva k postopni splošni uveljavitvi teh ukrepov z ustrezno podporo. Poziva Komisijo, da upošteva rezultate teh projektov, ki so jih začele izvajati lokalne in regionalne oblasti, ter pri tem upošteva tudi določene dejavnike, kot sta zmanjšanje živilskih odpadkov v menzah in kakovost kmetijskih proizvodov;

| 15. | poudarja tudi dejavnosti več lokalnih in regionalnih oblasti EU v tretjih državah (v okviru razvojnih programov), ki so namenjene podpori tradicionalnim načinom kmetovanja, spoštovanju ekosistemov, biotske raznovrstnosti in potreb lokalne porabe. |
| --- | --- |

15.

poudarja tudi dejavnosti več lokalnih in regionalnih oblasti EU v tretjih državah (v okviru razvojnih programov), ki so namenjene podpori tradicionalnim načinom kmetovanja, spoštovanju ekosistemov, biotske raznovrstnosti in potreb lokalne porabe.

Proizvodne zahteve in tržni standardi

ODBOR REGIJ

| 16. | želi opomniti Komisijo, da kmetje, potrošniki in industrija še naprej zavračajo koncept sheme in logotipa EU (na to so nedavno opozorili na konferenci o standardih, ki jo je februarja 2007 pripravila Komisija). Na embalaži je treba jasno označiti izvor in posebne značilnosti proizvodnje, da bi tako navezali stik s potrošniki in da bi bili ti bolje obveščeni. Poleg tega ni bil upoštevan čas, potreben za zasnovo logotipa, ne stroški inšpekcij na kmetijah in tudi ne nobena oblika navezovanja stika s potrošniki. Trg in kmetje so izdelali svoje sheme, da bi dosegli te cilje, zato pozivamo k podpori shem geografske označbe in zasebnih shem za potrjevanje, da bi izboljšali razmerje med kakovostjo in ceno ter spodbujali navezovanje stika s potrošniki, pod pogojem, da državna jamstva podpirajo kakovost in izvor proizvodov, pri čemer je treba potrošnikom ponujati jasne informacije brez dodatnih finančnih ali upravnih bremen; |
| --- | --- |

16.

želi opomniti Komisijo, da kmetje, potrošniki in industrija še naprej zavračajo koncept sheme in logotipa EU (na to so nedavno opozorili na konferenci o standardih, ki jo je februarja 2007 pripravila Komisija). Na embalaži je treba jasno označiti izvor in posebne značilnosti proizvodnje, da bi tako navezali stik s potrošniki in da bi bili ti bolje obveščeni. Poleg tega ni bil upoštevan čas, potreben za zasnovo logotipa, ne stroški inšpekcij na kmetijah in tudi ne nobena oblika navezovanja stika s potrošniki. Trg in kmetje so izdelali svoje sheme, da bi dosegli te cilje, zato pozivamo k podpori shem geografske označbe in zasebnih shem za potrjevanje, da bi izboljšali razmerje med kakovostjo in ceno ter spodbujali navezovanje stika s potrošniki, pod pogojem, da državna jamstva podpirajo kakovost in izvor proizvodov, pri čemer je treba potrošnikom ponujati jasne informacije brez dodatnih finančnih ali upravnih bremen;

| 17. | poziva k poenostavitvi na področju tržnih standardov, vendar poudarja, da je treba vzpostaviti tesnejše razmerje med proizvodnimi potrebami in proizvodi, pridobljenimi zaradi jasnejše terminologije, pravne uporabe in ustreznih informacij za potrošnike na označbah. Meni, da je treba odstraniti ovire, ki ne prinašajo pravih koristi, ter kvantitativna odstopanja glede pojma kakovost hrane. Zato pozdravlja nedavni predlog Evropske komisije, ki odpravlja predpise o velikosti in obliki različnih vrst sadja in zelenjave. Ohraniti je treba stroga pravila, da se zagotovi varstvo kmetov in potrošnikov ter njihovo zaupanje. Ti ukrepi so še zlasti potrebni pri gensko modificiranih živilih, vendar pa ti ukrepi ne bi smeli podvajati zaščite, ki jo daje druga zakonodaja, ki zagotavlja, da potrošniki niso zavedeni. To bi lahko pomagale doseči jasne opredelitve proizvodnih potreb in določitev posebnosti za uporabo nekaterih „rezerviranih“ navedb, ki opisujejo proizvodne metode nekega ozemlja, kot so „kmečki proizvodi“, „tradicionalni proizvodi“, „hribovski proizvodi“, „ne-GMO proizvodi“ ipd. Te pojme bi lahko prostovoljno dodali, če obstaja zadostna mera neprestanega samopreverjanja; |
| --- | --- |

17.

poziva k poenostavitvi na področju tržnih standardov, vendar poudarja, da je treba vzpostaviti tesnejše razmerje med proizvodnimi potrebami in proizvodi, pridobljenimi zaradi jasnejše terminologije, pravne uporabe in ustreznih informacij za potrošnike na označbah. Meni, da je treba odstraniti ovire, ki ne prinašajo pravih koristi, ter kvantitativna odstopanja glede pojma kakovost hrane. Zato pozdravlja nedavni predlog Evropske komisije, ki odpravlja predpise o velikosti in obliki različnih vrst sadja in zelenjave. Ohraniti je treba stroga pravila, da se zagotovi varstvo kmetov in potrošnikov ter njihovo zaupanje. Ti ukrepi so še zlasti potrebni pri gensko modificiranih živilih, vendar pa ti ukrepi ne bi smeli podvajati zaščite, ki jo daje druga zakonodaja, ki zagotavlja, da potrošniki niso zavedeni. To bi lahko pomagale doseči jasne opredelitve proizvodnih potreb in določitev posebnosti za uporabo nekaterih „rezerviranih“ navedb, ki opisujejo proizvodne metode nekega ozemlja, kot so „kmečki proizvodi“, „tradicionalni proizvodi“, „hribovski proizvodi“, „ne-GMO proizvodi“ ipd. Te pojme bi lahko prostovoljno dodali, če obstaja zadostna mera neprestanega samopreverjanja;

| 18. | poudarja stalne zahteve potrošnikov v EU, da so seznanjeni s tem, v kateri državi je hrana pridelana. Vedno več primerov dokazuje, da so potrošniki na tem področju zavedeni. Zato Odbor poziva, da se obvezno označevanje države, v kateri je bil pridelek pridelan, razširi na vse primarne in polpredelane proizvode ter na glavne sestavine končnih proizvodov, kot sta šunka in sir; |
| --- | --- |

18.

poudarja stalne zahteve potrošnikov v EU, da so seznanjeni s tem, v kateri državi je hrana pridelana. Vedno več primerov dokazuje, da so potrošniki na tem področju zavedeni. Zato Odbor poziva, da se obvezno označevanje države, v kateri je bil pridelek pridelan, razširi na vse primarne in polpredelane proizvode ter na glavne sestavine končnih proizvodov, kot sta šunka in sir;

| 19. | predlaga, da se v državah članicah poenoti davek na dodano vrednost za proizvode iz kmetijske proizvodnje in reje, saj se z lojalno konkurenco med kmetijskimi proizvajalci zagotavlja boljša kakovost proizvodov. |
| --- | --- |

19.

predlaga, da se v državah članicah poenoti davek na dodano vrednost za proizvode iz kmetijske proizvodnje in reje, saj se z lojalno konkurenco med kmetijskimi proizvajalci zagotavlja boljša kakovost proizvodov.

Specifične sheme kakovosti EU

ODBOR REGIJ

| 20. | poudarja potrebo po globalnem zaupanju potrošnikov v sistem geografskih označb EU. Potrošniki morajo biti bolje obveščeni o naravi sistemov, o njihovi intelektualni lastnini, ki jo je treba spoštovati na mednarodni ravni, ter o tem, kako so dejansko povezani z regionalnimi skupnostmi; zato so izredno pomembne informativne kampanje (podprte z ustreznimi sredstvi), s katerimi bi potrošnike obveščali o tem. Znotraj EU bodo države članice sprejele potrebne ukrepe, da bi zaustavile nezakonito uporabo oznak ZOP in ZGO na svojem ozemlju, v skladu s členom 13(1) Uredbe (ES) 510/2006; |
| --- | --- |

20.

poudarja potrebo po globalnem zaupanju potrošnikov v sistem geografskih označb EU. Potrošniki morajo biti bolje obveščeni o naravi sistemov, o njihovi intelektualni lastnini, ki jo je treba spoštovati na mednarodni ravni, ter o tem, kako so dejansko povezani z regionalnimi skupnostmi; zato so izredno pomembne informativne kampanje (podprte z ustreznimi sredstvi), s katerimi bi potrošnike obveščali o tem. Znotraj EU bodo države članice sprejele potrebne ukrepe, da bi zaustavile nezakonito uporabo oznak ZOP in ZGO na svojem ozemlju, v skladu s členom 13(1) Uredbe (ES) 510/2006;

| 21. | poudarja potrebo po pridobitvi zaupanja potrošnikov s pomočjo popolne preglednosti; shemo geografskih označb je zato treba razširiti tudi na predelane proizvode. Da v prihodnje ne bi škodovali neoporečnosti geografskih označb, je pri uporabi proizvodov z geografskimi označbami v predelanem proizvodu treba zagotoviti njihov minimalni delež, ki predelanemu proizvodu daje potrebno značilnost, uporabo proizvodov z geografskimi označbami pa mora odobriti pristojno združenje za zaščito in državni organ; |
| --- | --- |

21.

poudarja potrebo po pridobitvi zaupanja potrošnikov s pomočjo popolne preglednosti; shemo geografskih označb je zato treba razširiti tudi na predelane proizvode. Da v prihodnje ne bi škodovali neoporečnosti geografskih označb, je pri uporabi proizvodov z geografskimi označbami v predelanem proizvodu treba zagotoviti njihov minimalni delež, ki predelanemu proizvodu daje potrebno značilnost, uporabo proizvodov z geografskimi označbami pa mora odobriti pristojno združenje za zaščito in državni organ;

| 22. | glede geografskih označb meni, da je pomembno določiti merila, ki se lahko uporabijo pri določanju, ali je ime nelastniško oziroma ali ga je mogoče zaščititi kot geografsko označbo. Seznam proizvodov bi lahko razširili in vključili gozdne jagode in gobe ter proizvode, izdelane iz njih; zagotoviti je tudi treba, da seznam proizvodov vključuje proizvode iz jagodičja in sadja. Tudi Komisija bi morala upoštevati obstoječe skupne oznake, ki so priznane v državah članicah (posebna kakovost), in predlagati skupna pravila za države članice, da bi se ti mehanizmi kakovosti priznali; |
| --- | --- |

22.

glede geografskih označb meni, da je pomembno določiti merila, ki se lahko uporabijo pri določanju, ali je ime nelastniško oziroma ali ga je mogoče zaščititi kot geografsko označbo. Seznam proizvodov bi lahko razširili in vključili gozdne jagode in gobe ter proizvode, izdelane iz njih; zagotoviti je tudi treba, da seznam proizvodov vključuje proizvode iz jagodičja in sadja. Tudi Komisija bi morala upoštevati obstoječe skupne oznake, ki so priznane v državah članicah (posebna kakovost), in predlagati skupna pravila za države članice, da bi se ti mehanizmi kakovosti priznali;

| 23. | meni, da je potrebna večja usklajenost glede vrste organov in postopkov nadzora in potrjevanja ekoloških proizvodov, da bi lahko zagotovili varnost živil in zaupanje potrošnikov z novim logotipom EU za ekološko kmetijstvo, ki bi zagotavljal uporabo enakih meril glede proizvodnje, nadzora in potrjevanja na ozemlju celotne EU, s čimer bi olajšali reševanje težav in še naprej spodbujali enotni evropski trg ekoloških proizvodov, zadovoljivo pa bi lahko tudi prispeval k izboljšanju obveščanja potrošnikov glede skupnih učinkovitih standardov in nadzora živil iz ekološke pridelave znotraj celotne EU; |
| --- | --- |

23.

meni, da je potrebna večja usklajenost glede vrste organov in postopkov nadzora in potrjevanja ekoloških proizvodov, da bi lahko zagotovili varnost živil in zaupanje potrošnikov z novim logotipom EU za ekološko kmetijstvo, ki bi zagotavljal uporabo enakih meril glede proizvodnje, nadzora in potrjevanja na ozemlju celotne EU, s čimer bi olajšali reševanje težav in še naprej spodbujali enotni evropski trg ekoloških proizvodov, zadovoljivo pa bi lahko tudi prispeval k izboljšanju obveščanja potrošnikov glede skupnih učinkovitih standardov in nadzora živil iz ekološke pridelave znotraj celotne EU;

| 24. | meni, da ni treba več obravnavati uvajanja novih shem, temveč podpreti obstoječe sheme na področjih, kot je na primer dobro počutje živali. Pomoč Komisije v obliki smernic in krepitve zaupanja bi bila dobrodošla, toda na potrošniškem trgu, kjer so obstoječi logotipi, kot je na primer francoski logotip „label rouge“, prepoznavni in njihova vrednost poznana, so predlogi za oblikovanje novih logotipov nepotrebni; |
| --- | --- |

24.

meni, da ni treba več obravnavati uvajanja novih shem, temveč podpreti obstoječe sheme na področjih, kot je na primer dobro počutje živali. Pomoč Komisije v obliki smernic in krepitve zaupanja bi bila dobrodošla, toda na potrošniškem trgu, kjer so obstoječi logotipi, kot je na primer francoski logotip „label rouge“, prepoznavni in njihova vrednost poznana, so predlogi za oblikovanje novih logotipov nepotrebni;

| 25. | meni, da bi bilo namesto tega treba uvesti sistem sankcij za nezakonito uporabo zaščitenih imen in posameznike, ki so tega osumljeni, identificirati in nadzorovati ter predlagati sankcije v vseh državah članicah EU; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi bilo namesto tega treba uvesti sistem sankcij za nezakonito uporabo zaščitenih imen in posameznike, ki so tega osumljeni, identificirati in nadzorovati ter predlagati sankcije v vseh državah članicah EU;

| 26. | meni, da bi bilo treba v zvezi z zaščitenimi označbami od vseh držav članic zahtevati, da uradno zaščitijo poreklo pred zlorabami in ponaredki. Poleg tega predlaga, da se uvede razlikovanje postopkov in pravil v zvezi z varovanjem zaščitenih označb porekla ter s tem loči mednarodno zelo priznane proizvode, ki se veliko izvažajo ter so bolj izpostavljeni ponaredkom in zlorabam, od proizvodov, ki se prodajajo v glavnem na domačem trgu, pri čemer je manjša verjetnost, da bo prišlo do zlorab pri označbah o državi porekla. Za to kategorijo proizvodov predlaga poenostavljene postopke priznavanja, ki bi omogočili nacionalno ali regionalno zaščito. Glede sprememb v načinu proizvodnje in postopkih predelave (ki so nastale zelo hitro v nekaterih sektorjih) pa bi bilo dobro omogočiti prilagajanje pravil v zvezi s proizvodnjo in uvesti poenostavljene postopke; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi bilo treba v zvezi z zaščitenimi označbami od vseh držav članic zahtevati, da uradno zaščitijo poreklo pred zlorabami in ponaredki. Poleg tega predlaga, da se uvede razlikovanje postopkov in pravil v zvezi z varovanjem zaščitenih označb porekla ter s tem loči mednarodno zelo priznane proizvode, ki se veliko izvažajo ter so bolj izpostavljeni ponaredkom in zlorabam, od proizvodov, ki se prodajajo v glavnem na domačem trgu, pri čemer je manjša verjetnost, da bo prišlo do zlorab pri označbah o državi porekla. Za to kategorijo proizvodov predlaga poenostavljene postopke priznavanja, ki bi omogočili nacionalno ali regionalno zaščito. Glede sprememb v načinu proizvodnje in postopkih predelave (ki so nastale zelo hitro v nekaterih sektorjih) pa bi bilo dobro omogočiti prilagajanje pravil v zvezi s proizvodnjo in uvesti poenostavljene postopke;

| 27. | smiselno bi bilo spodbujati širjenje označb ZOP in ZGO tudi v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Poleg tega bi bilo treba z različnimi državami zunaj EU še naprej sklepati dvostranske sporazume o vzajemnem priznavanju označb kmetijsko-živilskih proizvodov. Glede na veliko število novih zaprosil za geografsko označbo, OR predlaga, da se preuči možnost ustanovitve evropske agencije za nadzor kakovosti kmetijske proizvodnje. Proizvodi EU morajo biti priznani v EU, ne glede na to, ali se izvažajo ali ne. Mednarodna zaščita bi se lahko razlikovala glede na tveganje za ponarejanje posameznega proizvoda. Na primer, proizvodi, ki se izvažajo in za katere obstaja veliko tveganje, da bodo ponarejeni, bi morali biti zaščiteni na mednarodni ravni v okviru STO. Postopek za proizvode z manjšim tveganjem, namenjene lokalnemu tržišču, bi bil lahko poenostavljen – proizvod, ki bi ga priznala država članica in o tem obvestila Bruselj (podobno sedanji začasni zaščiti), bi bil pravno zaščiten na evropski ravni. Zagotoviti je treba tudi to, da se geografske označbe zaščitijo znotraj EU in da države članice ukrepajo na svojem ozemlju ter so pristojne za ukrepe v zvezi s ponarejenimi proizvodi in imitacijami registriranih proizvodov. OR predlaga posebno določbo v smislu člena 13 Uredbe (ES) št. 510/2006. Uradno zaščito bi morala podpreti tudi Komisija na mednarodni in zlasti evropski ravni; |
| --- | --- |

27.

smiselno bi bilo spodbujati širjenje označb ZOP in ZGO tudi v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Poleg tega bi bilo treba z različnimi državami zunaj EU še naprej sklepati dvostranske sporazume o vzajemnem priznavanju označb kmetijsko-živilskih proizvodov. Glede na veliko število novih zaprosil za geografsko označbo, OR predlaga, da se preuči možnost ustanovitve evropske agencije za nadzor kakovosti kmetijske proizvodnje. Proizvodi EU morajo biti priznani v EU, ne glede na to, ali se izvažajo ali ne. Mednarodna zaščita bi se lahko razlikovala glede na tveganje za ponarejanje posameznega proizvoda. Na primer, proizvodi, ki se izvažajo in za katere obstaja veliko tveganje, da bodo ponarejeni, bi morali biti zaščiteni na mednarodni ravni v okviru STO. Postopek za proizvode z manjšim tveganjem, namenjene lokalnemu tržišču, bi bil lahko poenostavljen – proizvod, ki bi ga priznala država članica in o tem obvestila Bruselj (podobno sedanji začasni zaščiti), bi bil pravno zaščiten na evropski ravni. Zagotoviti je treba tudi to, da se geografske označbe zaščitijo znotraj EU in da države članice ukrepajo na svojem ozemlju ter so pristojne za ukrepe v zvezi s ponarejenimi proizvodi in imitacijami registriranih proizvodov. OR predlaga posebno določbo v smislu člena 13 Uredbe (ES) št. 510/2006. Uradno zaščito bi morala podpreti tudi Komisija na mednarodni in zlasti evropski ravni;

| 28. | meni, da je nujno izrecno prepovedati uporabo gensko spremenjenih organizmov v vseh fazah proizvodnje, ki jih zajemajo zaščitene označbe porekla (ZOP), zaščitene geografske označbe (ZGO) in zajamčene tradicionalne posebnosti (ZTP) kmetijskih proizvodov, da se zagotovi in zavaruje ohranitev tradicionalnih proizvodnih metod in posebnih značilnosti proizvodov. |
| --- | --- |

28.

meni, da je nujno izrecno prepovedati uporabo gensko spremenjenih organizmov v vseh fazah proizvodnje, ki jih zajemajo zaščitene označbe porekla (ZOP), zaščitene geografske označbe (ZGO) in zajamčene tradicionalne posebnosti (ZTP) kmetijskih proizvodov, da se zagotovi in zavaruje ohranitev tradicionalnih proizvodnih metod in posebnih značilnosti proizvodov.

Sheme za potrjevanje

ODBOR REGIJ

| 29. | priporoča, da se spodbuja večja vključenost organizacij proizvajalcev in da trgi na tem področju prevzamejo vodilno vlogo. Dobro organizirane zasebne sheme, ki jih upravljajo proizvajalci, se odzivajo boljše kot zakonodaja in zato je tudi odziv na lokalne zahteve hitrejši; za primer lahko navedemo sheme na Švedskem, v Združenem kraljestvu in v Nemčiji; |
| --- | --- |

29.

priporoča, da se spodbuja večja vključenost organizacij proizvajalcev in da trgi na tem področju prevzamejo vodilno vlogo. Dobro organizirane zasebne sheme, ki jih upravljajo proizvajalci, se odzivajo boljše kot zakonodaja in zato je tudi odziv na lokalne zahteve hitrejši; za primer lahko navedemo sheme na Švedskem, v Združenem kraljestvu in v Nemčiji;

| 30. | meni, da bi obstoječe sheme za potrjevanje dodane vrednosti proizvodov bolje izpolnjevale zahteve družbe, če bi dajale jasne in zanesljive informacije o kraju in metodah kmetovanja ter hranilni vrednosti; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi obstoječe sheme za potrjevanje dodane vrednosti proizvodov bolje izpolnjevale zahteve družbe, če bi dajale jasne in zanesljive informacije o kraju in metodah kmetovanja ter hranilni vrednosti;

| 31. | je prepričan, da bi bile skupne smernice koristne in bi pomagale k temu, da bi bili potrošniki bolje obveščeni o minimalnih zahtevah glede zagotavljanja kakovosti živil. Pripraviti jih morajo neodvisni odbori, če obstaja soglasje vseh zainteresiranih strani v živilski verigi, ne glede na to, kje se nahajajo; |
| --- | --- |

31.

je prepričan, da bi bile skupne smernice koristne in bi pomagale k temu, da bi bili potrošniki bolje obveščeni o minimalnih zahtevah glede zagotavljanja kakovosti živil. Pripraviti jih morajo neodvisni odbori, če obstaja soglasje vseh zainteresiranih strani v živilski verigi, ne glede na to, kje se nahajajo;

| 32. | meni, da je ključ do uspeha zasebnih shem vključenost proizvajalca. Pomembno je tudi močno spodbujanje združenj proizvajalcev. To zagotavlja nadzor nad tem, da so stroški in standardi res v korist evropskemu kmetu; |
| --- | --- |

32.

meni, da je ključ do uspeha zasebnih shem vključenost proizvajalca. Pomembno je tudi močno spodbujanje združenj proizvajalcev. To zagotavlja nadzor nad tem, da so stroški in standardi res v korist evropskemu kmetu;

| 33. | poudarja, da je treba upoštevati finančno in upravno breme za male proizvajalce, ki uporabljajo neindustrijski način kmetovanja; zato poziva k ohranitvi odstopanj, ki so dovoljena za te vrste kmetovanje, saj strukturno ne ustrezajo uporabi določenih predpisov. |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je treba upoštevati finančno in upravno breme za male proizvajalce, ki uporabljajo neindustrijski način kmetovanja; zato poziva k ohranitvi odstopanj, ki so dovoljena za te vrste kmetovanje, saj strukturno ne ustrezajo uporabi določenih predpisov.

Druge točke

ODBOR REGIJ

| 34. | poziva Komisijo, da razmisli o večji prožnosti na področju proračuna za promocijo in da ga poveča. Treba je pregledati nekatere dele proračuna za promocijo, da se bo lahko več pozornosti namenilo vsem vrstam shem za potrjevanje; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, da razmisli o večji prožnosti na področju proračuna za promocijo in da ga poveča. Treba je pregledati nekatere dele proračuna za promocijo, da se bo lahko več pozornosti namenilo vsem vrstam shem za potrjevanje;

| 35. | meni, da bi bili evropski kmeti lahko bolj priznani in da bi razvili boljše tržne sisteme, če bi bila pravila za državno pomoč na področju promocije živil ohlapnejša in če bi spodbujali in izboljšali javne sheme Skupnosti za potrjevanje kakovosti (ZOP, ZGO, ZTO, logotip „najbolj oddaljene regije“, ekološka pridelava); |
| --- | --- |

35.

meni, da bi bili evropski kmeti lahko bolj priznani in da bi razvili boljše tržne sisteme, če bi bila pravila za državno pomoč na področju promocije živil ohlapnejša in če bi spodbujali in izboljšali javne sheme Skupnosti za potrjevanje kakovosti (ZOP, ZGO, ZTO, logotip „najbolj oddaljene regije“, ekološka pridelava);

| 36. | poziva k ustvarjanju možnosti za dajanje mikrokreditov malim kmetom, ki vlagajo v boljšo kakovost proizvodnje in lokalno varnost hrane. V tem kontekstu predlaga, da se razmisli o možnosti preusmeritve sredstev, ki so zdaj namenjena intervencijskim ukrepom, k proizvajalcem, ki prilagajajo način proizvodnje pravičnemu in trajnostnemu kmetijstvu; |
| --- | --- |

36.

poziva k ustvarjanju možnosti za dajanje mikrokreditov malim kmetom, ki vlagajo v boljšo kakovost proizvodnje in lokalno varnost hrane. V tem kontekstu predlaga, da se razmisli o možnosti preusmeritve sredstev, ki so zdaj namenjena intervencijskim ukrepom, k proizvajalcem, ki prilagajajo način proizvodnje pravičnemu in trajnostnemu kmetijstvu;

| 37. | če želimo preprečiti nejasnosti in upravne zaplete, ni smiselno spodbujati uvajanja novih shem za potrjevanje. Koristno pa bi bilo pripraviti smernice, ki bi zagotavljale objektivne vsebine za druga potrdila (ISO, BIO, itd.) za proizvode, ki nimajo zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe. Poleg tega bi bilo treba okrepiti in bolje usklajevati sodelovanje različnih nadzornih služb; |
| --- | --- |

37.

če želimo preprečiti nejasnosti in upravne zaplete, ni smiselno spodbujati uvajanja novih shem za potrjevanje. Koristno pa bi bilo pripraviti smernice, ki bi zagotavljale objektivne vsebine za druga potrdila (ISO, BIO, itd.) za proizvode, ki nimajo zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe. Poleg tega bi bilo treba okrepiti in bolje usklajevati sodelovanje različnih nadzornih služb;

| 38. | predlaga, da Komisija preuči potrdila o zajamčenih tradicionalnih posebnostih (ZTP) in uvede posebno stopnjo evropskega znaka kakovosti za hrano, ki naj postane novi sistem za potrjevanje kakovosti tradicionalnih/lokalnih/obrtnih proizvodov. Z združitvijo niza minimalnih meril kakovosti naj se ta nanaša na druge vrednosti v zvezi z območjem proizvodnje, lokalnim/regionalnim gospodarstvom, trajnostnim upravljanjem z zemljišči, prispevkom k ohranjanju prebivalcev na podeželju, turizmom, lokalno kakovostjo življenja itd. Sistem potrjevanja bi moral uporabljati navedbe, kot so tradicionalni proizvod, lokalni proizvod, regionalni proizvod itd.; |
| --- | --- |

38.

predlaga, da Komisija preuči potrdila o zajamčenih tradicionalnih posebnostih (ZTP) in uvede posebno stopnjo evropskega znaka kakovosti za hrano, ki naj postane novi sistem za potrjevanje kakovosti tradicionalnih/lokalnih/obrtnih proizvodov. Z združitvijo niza minimalnih meril kakovosti naj se ta nanaša na druge vrednosti v zvezi z območjem proizvodnje, lokalnim/regionalnim gospodarstvom, trajnostnim upravljanjem z zemljišči, prispevkom k ohranjanju prebivalcev na podeželju, turizmom, lokalno kakovostjo življenja itd. Sistem potrjevanja bi moral uporabljati navedbe, kot so tradicionalni proizvod, lokalni proizvod, regionalni proizvod itd.;

| 39. | poziva Komisijo, da tako v okviru enotnega trga kot v tretjih državah zagotovi finančno podporo za kampanje obveščanja, z namenom, da se promovira in pojasni pomen različnih evropskih označb za kakovost kmetijskih proizvodov, ter pogoje in pravila za ekstenzivno proizvodnjo, ki jih morajo izpolnjevati evropski kmetje v primerjavi s kmeti v drugih državah (glede varstva okolja in dobrega počutja živali, visokih standardov varnosti hrane itd.). |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, da tako v okviru enotnega trga kot v tretjih državah zagotovi finančno podporo za kampanje obveščanja, z namenom, da se promovira in pojasni pomen različnih evropskih označb za kakovost kmetijskih proizvodov, ter pogoje in pravila za ekstenzivno proizvodnjo, ki jih morajo izpolnjevati evropski kmetje v primerjavi s kmeti v drugih državah (glede varstva okolja in dobrega počutja živali, visokih standardov varnosti hrane itd.).

V Bruslju, 13. februarja 2009

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 28.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/34

---

Mnenje Odbora regij zelena knjiga: migracije in mobilnost

2009/C 120/07

ODBOR REGIJ

| — | meni, da obravnavanje skupnih izzivov na evropski ravni, s katerimi se soočajo izobraževalni sistemi v državah članicah, predstavlja precejšnjo evropsko dodano vrednost, ki lahko močno spodbudi oblikovanje izobraževalne politike držav članic. Izobraževanje je ključnega pomena za integracijo in uspešno udeležbo v družbenem in poklicnem življenju; |
| --- | --- |

—

meni, da obravnavanje skupnih izzivov na evropski ravni, s katerimi se soočajo izobraževalni sistemi v državah članicah, predstavlja precejšnjo evropsko dodano vrednost, ki lahko močno spodbudi oblikovanje izobraževalne politike držav članic. Izobraževanje je ključnega pomena za integracijo in uspešno udeležbo v družbenem in poklicnem življenju;

| — | v zvezi s tem izrecno opozarja na posebno vlogo Odbora regij, saj so evropske lokalne in regionalne oblasti v nekaterih državah članicah odgovorne za področje šolskega izobraževanja; |
| --- | --- |

—

v zvezi s tem izrecno opozarja na posebno vlogo Odbora regij, saj so evropske lokalne in regionalne oblasti v nekaterih državah članicah odgovorne za področje šolskega izobraževanja;

| — | poudarja pomembno vlogo, ki jo imata predšolsko in šolsko izobraževanje pri integraciji otrok in mladih migrantskega porekla, in pri tem še posebej izpostavlja pomen znanja jezikov ali enega od jezikov poučevanja in sporazumevanja države bivanja; |
| --- | --- |

—

poudarja pomembno vlogo, ki jo imata predšolsko in šolsko izobraževanje pri integraciji otrok in mladih migrantskega porekla, in pri tem še posebej izpostavlja pomen znanja jezikov ali enega od jezikov poučevanja in sporazumevanja države bivanja;

| — | v povečanem priseljevanju vidi okrepitev ne le kulturne, temveč tudi jezikovne raznolikosti v Evropski uniji, ki jo je z ustrezno potrditvijo razpoložljivih jezikovnih znanj mogoče pretvoriti v dodatno lokalno prednost na svetovnem trgu, zato svari pred tem, da bi se naraščajoče priseljevanje obravnavalo zgolj kot obremenitev držav članic EU, in se zavzema za to, da bi se tudi v smislu demografskega razvoja v Evropi ta pojav dojemal kot priložnost; |
| --- | --- |

—

v povečanem priseljevanju vidi okrepitev ne le kulturne, temveč tudi jezikovne raznolikosti v Evropski uniji, ki jo je z ustrezno potrditvijo razpoložljivih jezikovnih znanj mogoče pretvoriti v dodatno lokalno prednost na svetovnem trgu, zato svari pred tem, da bi se naraščajoče priseljevanje obravnavalo zgolj kot obremenitev držav članic EU, in se zavzema za to, da bi se tudi v smislu demografskega razvoja v Evropi ta pojav dojemal kot priložnost;

| — | poziva Evropsko komisijo, da v okviru poglobljenega obravnavanja te tematike na evropski ravni prouči tudi naslednja vprašanja, ki jih zelena knjiga ne pokriva:






  — | povečanje udeležbe otrok in mladih migrantskega porekla v izobraževanju; |
| --- | --- | --- |

—

poziva Evropsko komisijo, da v okviru poglobljenega obravnavanja te tematike na evropski ravni prouči tudi naslednja vprašanja, ki jih zelena knjiga ne pokriva:

—

povečanje udeležbe otrok in mladih migrantskega porekla v izobraževanju;

| — | spodbujanje staršev migrantskega porekla, da izkoristijo obstoječe možnosti na področju izobraževanja; |
| --- | --- |

—

spodbujanje staršev migrantskega porekla, da izkoristijo obstoječe možnosti na področju izobraževanja;

| — | poklicno usposabljanje otrok in mladih migrantskega porekla (vključno z vidiki poklicnega svetovanja ter spodbujanje znanja jezikov glede na poklic). |
| --- | --- |

—

poklicno usposabljanje otrok in mladih migrantskega porekla (vključno z vidiki poklicnega svetovanja ter spodbujanje znanja jezikov glede na poklic).

| Poročevalka | : | Ursula Männle (DE/EPP), članica deželnega zbora Bavarske |
| --- | --- | --- |

Poročevalka

:

Ursula Männle (DE/EPP), članica deželnega zbora Bavarske

Referenčni dokument

Zelena knjiga: Migracije in mobilnost: izzivi in priložnosti za izobraževalne sisteme v EU

COM(2008) 423 konč.

POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | poudarja pomen, ki ga ima sodelovanje EU na področju izobraževanja za družbeni in gospodarski razvoj Evrope v okviru lizbonske strategije, in v zvezi s tem meni, da je nadaljnja krepitev izobraževalne razsežnosti v okviru trikotnika znanja zelo pomembna; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomen, ki ga ima sodelovanje EU na področju izobraževanja za družbeni in gospodarski razvoj Evrope v okviru lizbonske strategije, in v zvezi s tem meni, da je nadaljnja krepitev izobraževalne razsežnosti v okviru trikotnika znanja zelo pomembna;

| 2. | poudarja, da mora sodelovanje EU na področju izobraževanja potekati v okviru določb členov 149 in 150 Pogodbe ES ter izpolnjevati zahteve subsidiarnosti; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da mora sodelovanje EU na področju izobraževanja potekati v okviru določb členov 149 in 150 Pogodbe ES ter izpolnjevati zahteve subsidiarnosti;

| 3. | zato pozdravlja dejstvo, da Evropska komisija izobraževalno politiko v zeleni knjigi jasno uvršča med pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

3.

zato pozdravlja dejstvo, da Evropska komisija izobraževalno politiko v zeleni knjigi jasno uvršča med pristojnosti držav članic;

| 4. | glede na izbiro naslova zelene knjige ugotavlja, da so izzivi in priložnosti zlasti na ravni izobraževalnih sistemov držav članic EU in da na podlagi pogodbenih določb ni mogoče govoriti o izobraževalnih sistemih EU, saj politično oblikovanje izobraževalnih sistemov poteka na nacionalni ter po potrebi na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

4.

glede na izbiro naslova zelene knjige ugotavlja, da so izzivi in priložnosti zlasti na ravni izobraževalnih sistemov držav članic EU in da na podlagi pogodbenih določb ni mogoče govoriti o izobraževalnih sistemih EU, saj politično oblikovanje izobraževalnih sistemov poteka na nacionalni ter po potrebi na regionalni in lokalni ravni;

| 5. | kljub tej pojasnitvi glede primarne referenčne ravni meni, da obravnavanje skupnih izzivov na evropski ravni, s katerimi se soočajo izobraževalni sistemi v državah članicah, predstavlja precejšnjo evropsko dodano vrednost, ki lahko močno spodbudi oblikovanje izobraževalne politike držav članic; |
| --- | --- |

5.

kljub tej pojasnitvi glede primarne referenčne ravni meni, da obravnavanje skupnih izzivov na evropski ravni, s katerimi se soočajo izobraževalni sistemi v državah članicah, predstavlja precejšnjo evropsko dodano vrednost, ki lahko močno spodbudi oblikovanje izobraževalne politike držav članic;

| 6. | meni, da bi poglobljena izmenjava informacij in izkušenj med državami članicami prinesla veliko korist, in v zvezi s tem pripisuje velik pomen zlasti razširjanju dobrih praks držav članic prek Evropske komisije; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi poglobljena izmenjava informacij in izkušenj med državami članicami prinesla veliko korist, in v zvezi s tem pripisuje velik pomen zlasti razširjanju dobrih praks držav članic prek Evropske komisije;

| 7. | v zvezi s tem izrecno opozarja na posebno vlogo Odbora regij, saj so evropske lokalne in regionalne oblasti v nekaterih državah članicah odgovorne za področje šolskega izobraževanja, ki je deloma celo v njihovi izključni pristojnosti; |
| --- | --- |

7.

v zvezi s tem izrecno opozarja na posebno vlogo Odbora regij, saj so evropske lokalne in regionalne oblasti v nekaterih državah članicah odgovorne za področje šolskega izobraževanja, ki je deloma celo v njihovi izključni pristojnosti;

| 8. | pripisuje velik pomen sodelovanju držav članic v okviru delovnega programa Izobraževanje in usposabljanje 2010, pozdravlja zlasti izvajanje ukrepov vzajemnega učenja (peer-learning), ki omogočajo poglobljen proces prostovoljnega vzajemnega učenja, ter se članom skupine vzajemnega učenja za dostop do izobraževanja in socialno vključenost zahvaljuje za njihovo delo na tem področju; |
| --- | --- |

8.

pripisuje velik pomen sodelovanju držav članic v okviru delovnega programa Izobraževanje in usposabljanje 2010, pozdravlja zlasti izvajanje ukrepov vzajemnega učenja (peer-learning), ki omogočajo poglobljen proces prostovoljnega vzajemnega učenja, ter se članom skupine vzajemnega učenja za dostop do izobraževanja in socialno vključenost zahvaljuje za njihovo delo na tem področju;

| 9. | zato podpira pobudo Evropske komisije, da v evropskem letu medkulturnega dialoga 2008 s predložitvijo zelene knjige o migracijah in mobilnosti prispeva k integraciji otrok in mladih migrantskega porekla ter s tem k ohranjanju socialne kohezije; |
| --- | --- |

9.

zato podpira pobudo Evropske komisije, da v evropskem letu medkulturnega dialoga 2008 s predložitvijo zelene knjige o migracijah in mobilnosti prispeva k integraciji otrok in mladih migrantskega porekla ter s tem k ohranjanju socialne kohezije;

| 10. | pozdravlja trajno vrednost obveščanja javnosti o evropskem letu medkulturnega dialoga in v zvezi s tem še posebej izpostavlja plakat dneva Evrope 2008, ki je bil deležen velikega povpraševanja šol; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja trajno vrednost obveščanja javnosti o evropskem letu medkulturnega dialoga in v zvezi s tem še posebej izpostavlja plakat dneva Evrope 2008, ki je bil deležen velikega povpraševanja šol;

| 11. | podpira namen Evropske komisije, da širši evropski javnosti v obliki posvetovanja omogoči dostop do vprašanja izobrazbenega položaja otrok in mladih migrantskega porekla, in z velikim zanimanjem pričakuje rezultate posvetovanja; |
| --- | --- |

11.

podpira namen Evropske komisije, da širši evropski javnosti v obliki posvetovanja omogoči dostop do vprašanja izobrazbenega položaja otrok in mladih migrantskega porekla, in z velikim zanimanjem pričakuje rezultate posvetovanja;

| 12. | meni, da petmesečno obdobje, predvideno za udeležbo na posvetovanju, zagotavlja dovolj manevrskega prostora za temeljito pripravo stališča o tem vprašanju, in prosi svoje člane, da podprejo udeležbo zainteresiranih akterjev pri posvetovanjih na regionalni in lokalni ravni po vsej Evropi; |
| --- | --- |

12.

meni, da petmesečno obdobje, predvideno za udeležbo na posvetovanju, zagotavlja dovolj manevrskega prostora za temeljito pripravo stališča o tem vprašanju, in prosi svoje člane, da podprejo udeležbo zainteresiranih akterjev pri posvetovanjih na regionalni in lokalni ravni po vsej Evropi;

| 13. | je vsekakor seznanjen, da bo Komisija že decembra 2008, torej pred potekom obdobja posvetovanja, predložila predloge za nov okvir odprte metode usklajevanja, ki bodo morda povezani tudi s spremembo politike o integraciji otrok in mladih migrantskega porekla, in pričakuje, da bo Komisija ustrezno upoštevala mnenje Odbora regij; |
| --- | --- |

13.

je vsekakor seznanjen, da bo Komisija že decembra 2008, torej pred potekom obdobja posvetovanja, predložila predloge za nov okvir odprte metode usklajevanja, ki bodo morda povezani tudi s spremembo politike o integraciji otrok in mladih migrantskega porekla, in pričakuje, da bo Komisija ustrezno upoštevala mnenje Odbora regij;

| 14. | pozdravlja široko opredelitev pojma „migrantsko poreklo“, ki ga je izbrala Evropska komisija in ki v skladu s študijo Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o mednarodni primerjavi dosežkov učencev (PISA) zajema tudi osebe, ki so državljanstvo države članice, v kateri bivajo, pridobile ob rojstvu ali z naturalizacijo, ali otroke teh oseb; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja široko opredelitev pojma „migrantsko poreklo“, ki ga je izbrala Evropska komisija in ki v skladu s študijo Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o mednarodni primerjavi dosežkov učencev (PISA) zajema tudi osebe, ki so državljanstvo države članice, v kateri bivajo, pridobile ob rojstvu ali z naturalizacijo, ali otroke teh oseb;

| 15. | pozdravlja, da se je Evropska komisija osredotočila na ključne točke, tako da se je tematsko omejila na otroke in mlade migrantskega porekla, ki so prikrajšani tudi s socialno-ekonomskega vidika, saj je po njegovem mnenju potreba po ukrepanju največja ravno pri tej skupini oseb; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja, da se je Evropska komisija osredotočila na ključne točke, tako da se je tematsko omejila na otroke in mlade migrantskega porekla, ki so prikrajšani tudi s socialno-ekonomskega vidika, saj je po njegovem mnenju potreba po ukrepanju največja ravno pri tej skupini oseb;

| 16. | glede na močan pritok državljanov iz drugih držav članic EU ter iz tretjih držav v države članice EU opaža potrebo po ukrepanju v podporo izobraževalnih sistemov na nacionalni ravni, pri čemer bi lahko pomagalo razširjanje rezultatov postopka posvetovanja ter obravnavanje te tematike na evropski ravni; |
| --- | --- |

16.

glede na močan pritok državljanov iz drugih držav članic EU ter iz tretjih držav v države članice EU opaža potrebo po ukrepanju v podporo izobraževalnih sistemov na nacionalni ravni, pri čemer bi lahko pomagalo razširjanje rezultatov postopka posvetovanja ter obravnavanje te tematike na evropski ravni;

| 17. | se strinja s stališčem Evropske komisije, da je izobraževanje ključnega pomena za integracijo in uspešno udeležbo v družbenem in poklicnem življenju; |
| --- | --- |

17.

se strinja s stališčem Evropske komisije, da je izobraževanje ključnega pomena za integracijo in uspešno udeležbo v družbenem in poklicnem življenju;

| 18. | poudarja pomembno vlogo, ki jo imata predšolsko in šolsko izobraževanje pri integraciji otrok in mladih migrantskega porekla, in pri tem še posebej izpostavlja pomen znanja jezikov ali enega od jezikov poučevanja in sporazumevanja države bivanja; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomembno vlogo, ki jo imata predšolsko in šolsko izobraževanje pri integraciji otrok in mladih migrantskega porekla, in pri tem še posebej izpostavlja pomen znanja jezikov ali enega od jezikov poučevanja in sporazumevanja države bivanja;

| 19. | v povečanem priseljevanju vidi okrepitev ne le kulturne, temveč tudi jezikovne raznolikosti v Evropski uniji, ki jo je z ustrezno potrditvijo razpoložljivih jezikovnih znanj mogoče pretvoriti v dodatno lokalno prednost na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

19.

v povečanem priseljevanju vidi okrepitev ne le kulturne, temveč tudi jezikovne raznolikosti v Evropski uniji, ki jo je z ustrezno potrditvijo razpoložljivih jezikovnih znanj mogoče pretvoriti v dodatno lokalno prednost na svetovnem trgu;

| 20. | v zvezi s tem se na splošno zavzema za to, da se večja pozornost nameni kulturnemu, jezikovnemu in intelektualnemu potencialu migrantov in da se spodbuja razvoj zakonitih migrantov kot posrednikov medsebojne izmenjave med kulturami; |
| --- | --- |

20.

v zvezi s tem se na splošno zavzema za to, da se večja pozornost nameni kulturnemu, jezikovnemu in intelektualnemu potencialu migrantov in da se spodbuja razvoj zakonitih migrantov kot posrednikov medsebojne izmenjave med kulturami;

| 21. | zato svari pred tem, da bi se okrepljeno priseljevanje obravnavalo zgolj kot obremenitev držav članic EU, in se zavzema za to, da bi se tudi v smislu demografskega razvoja v Evropi ta pojav dojemal kot priložnost; |
| --- | --- |

21.

zato svari pred tem, da bi se okrepljeno priseljevanje obravnavalo zgolj kot obremenitev držav članic EU, in se zavzema za to, da bi se tudi v smislu demografskega razvoja v Evropi ta pojav dojemal kot priložnost;

| 22. | poudarja pomen priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o ključnih sposobnostih za vseživljenjsko učenje tudi glede integracije otrok in mladih migrantskega porekla. |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o ključnih sposobnostih za vseživljenjsko učenje tudi glede integracije otrok in mladih migrantskega porekla.

Izobrazbeni položaj otrok in mladih migrantskega porekla

ODBOR REGIJ

| 23. | je zaskrbljen nad izobrazbenim položajem otrok in mladih migrantskega porekla, ki ga je predstavila Komisija. V integraciji otrok in mladih migrantskega porekla vidi enega največjih političnih izzivov ter poudarja s tem povezano nujno potrebo po ukrepanju; |
| --- | --- |

23.

je zaskrbljen nad izobrazbenim položajem otrok in mladih migrantskega porekla, ki ga je predstavila Komisija. V integraciji otrok in mladih migrantskega porekla vidi enega največjih političnih izzivov ter poudarja s tem povezano nujno potrebo po ukrepanju;

| 24. | se strinja z Evropsko komisijo, da je neuspeh pri integraciji otrok in mladih migrantskega porekla v šolah lahko prvi člen v verigi neuspehov, ki lahko zaradi opuščanja šolanja in brezposelnosti na podlagi pomanjkanja kvalifikacij vodi do neuspeha pri socialnem vključevanju; |
| --- | --- |

24.

se strinja z Evropsko komisijo, da je neuspeh pri integraciji otrok in mladih migrantskega porekla v šolah lahko prvi člen v verigi neuspehov, ki lahko zaradi opuščanja šolanja in brezposelnosti na podlagi pomanjkanja kvalifikacij vodi do neuspeha pri socialnem vključevanju;

| 25. | vzrok za razlike v doseženih rezultatih otrok in mladih migrantskega porekla vidi v spletu različnih dejavnikov (na primer pomanjkanje ali nezadostno znanje učnega jezika in s tem nesposobnost, da bi sledili pouku, zaradi česar izgubijo motivacijo; pomanjkanje prožnosti izobraževalnih sistemov, v smislu ponudb izobraževanja, prilagojenih potrebam otrok in mladih migrantskega porekla; pomanjkanje zanimanja za izobraževanje doma ter pomoči in zunajšolskega nadzora otrok in mladih s strani staršev); |
| --- | --- |

25.

vzrok za razlike v doseženih rezultatih otrok in mladih migrantskega porekla vidi v spletu različnih dejavnikov (na primer pomanjkanje ali nezadostno znanje učnega jezika in s tem nesposobnost, da bi sledili pouku, zaradi česar izgubijo motivacijo; pomanjkanje prožnosti izobraževalnih sistemov, v smislu ponudb izobraževanja, prilagojenih potrebam otrok in mladih migrantskega porekla; pomanjkanje zanimanja za izobraževanje doma ter pomoči in zunajšolskega nadzora otrok in mladih s strani staršev);

| 26. | se povsem strinja s stališčem Evropske komisije, izraženim v sporočilu o krepitvi kompetenc za 21. stoletje: agenda za evropsko sodelovanje v šolstvu, ki navaja, da šole same ne morejo nadomestiti socialne prikrajšanosti učencev; |
| --- | --- |

26.

se povsem strinja s stališčem Evropske komisije, izraženim v sporočilu o krepitvi kompetenc za 21. stoletje: agenda za evropsko sodelovanje v šolstvu, ki navaja, da šole same ne morejo nadomestiti socialne prikrajšanosti učencev;

| 27. | poudarja svoje prepričanje, da uspešna integracija oseb migrantskega porekla zahteva veliko pripravljenosti, časa, prizadevanj in odprtosti z vseh strani; |
| --- | --- |

27.

poudarja svoje prepričanje, da uspešna integracija oseb migrantskega porekla zahteva veliko pripravljenosti, časa, prizadevanj in odprtosti z vseh strani;

| 28. | zato obžaluje, da zelena knjiga ne omenja osebne odgovornosti staršev ter do določene mere tudi starosti primerni odgovornosti otrok in mladih, da bi kljub svojemu posebnemu položaju pokazali pripravljenost za integracijo ter v razpoložljivem okviru sami prevzeli pobudo, tako da bi na primer z udeležbo na ponujenih dejavnostih izobraževanja oz. naknadnega usposabljanja poskusili ublažiti ali premagati obstoječo socialno-ekonomsko prikrajšanost; |
| --- | --- |

28.

zato obžaluje, da zelena knjiga ne omenja osebne odgovornosti staršev ter do določene mere tudi starosti primerni odgovornosti otrok in mladih, da bi kljub svojemu posebnemu položaju pokazali pripravljenost za integracijo ter v razpoložljivem okviru sami prevzeli pobudo, tako da bi na primer z udeležbo na ponujenih dejavnostih izobraževanja oz. naknadnega usposabljanja poskusili ublažiti ali premagati obstoječo socialno-ekonomsko prikrajšanost;

| 29. | obvezno šolanje obravnava kot nujno potrebno jamstvo za uspešno integracijo otrok in mladih migrantskega porekla ter se odločno zavzema za tesno sodelovanje šole in staršev glede spoštovanja šolskih obveznosti. To med drugim velja tudi za omogočanje udeležbe otrok in mladih pri športni in plavalni vzgoji ter na šolskih izletih; |
| --- | --- |

29.

obvezno šolanje obravnava kot nujno potrebno jamstvo za uspešno integracijo otrok in mladih migrantskega porekla ter se odločno zavzema za tesno sodelovanje šole in staršev glede spoštovanja šolskih obveznosti. To med drugim velja tudi za omogočanje udeležbe otrok in mladih pri športni in plavalni vzgoji ter na šolskih izletih;

| 30. | se strinja z Evropsko komisijo, da so temeljni pristopi k reševanju problemov lahko okrepljeno partnerstvo s številnimi akterji s področja izobraževanja in mladine (vrtec, šola, mladinsko delo), vendar meni, da ima družina še posebej pomembno vlogo, saj pomembno vpliva na oblikovanje splošnih življenjskih pričakovanj in s tem tudi na uspeh v izobraževanju posameznika; |
| --- | --- |

30.

se strinja z Evropsko komisijo, da so temeljni pristopi k reševanju problemov lahko okrepljeno partnerstvo s številnimi akterji s področja izobraževanja in mladine (vrtec, šola, mladinsko delo), vendar meni, da ima družina še posebej pomembno vlogo, saj pomembno vpliva na oblikovanje splošnih življenjskih pričakovanj in s tem tudi na uspeh v izobraževanju posameznika;

| 31. | meni, da je zelo pomembno, da imajo otroci migrantskega porekla čim bolj zgodaj dostop do razpoložljivega predšolskega izobraževanja glede na nujno potrebo po tem, da pravilno in tekoče obvladajo jezike ali enega od jezikov države bivanja, da lahko izkoristijo ponudbe, ki jih zagotavlja izobraževalni sistem. Na ta način lahko do vstopa v osnovno šolo rešujejo ali odpravijo jezikovne težave, kar je lahko pomembna podlaga za enakopravno udeležbo pri pouku v šoli; |
| --- | --- |

31.

meni, da je zelo pomembno, da imajo otroci migrantskega porekla čim bolj zgodaj dostop do razpoložljivega predšolskega izobraževanja glede na nujno potrebo po tem, da pravilno in tekoče obvladajo jezike ali enega od jezikov države bivanja, da lahko izkoristijo ponudbe, ki jih zagotavlja izobraževalni sistem. Na ta način lahko do vstopa v osnovno šolo rešujejo ali odpravijo jezikovne težave, kar je lahko pomembna podlaga za enakopravno udeležbo pri pouku v šoli;

| 32. | zato poziva nacionalno raven ter lokalne in regionalne oblasti, da namenijo večji poudarek integraciji otrok in mladih migrantskega porekla; |
| --- | --- |

32.

zato poziva nacionalno raven ter lokalne in regionalne oblasti, da namenijo večji poudarek integraciji otrok in mladih migrantskega porekla;

| 33. | spodbuja zlasti lokalne in regionalne oblasti, da v okviru svojih pristojnosti sprejmejo ukrepe, ki so možni na tem področju. |
| --- | --- |

33.

spodbuja zlasti lokalne in regionalne oblasti, da v okviru svojih pristojnosti sprejmejo ukrepe, ki so možni na tem področju.

Predlagani konkretni ukrepi, ki bi jih lahko sprejela politična raven, da bi pozitivno vplivala na izobrazbeni položaj otrok in mladih migrantskega porekla

ODBOR REGIJ

| 34. | izrecno pozdravlja dejstvo, da se Evropska komisija pri pripravi zelene knjige ni omejila le na prikaz položaja otrok in mladih migrantskega porekla, temveč je o tem predložila skupni pregled različnih političnih zamisli za odpravo obstoječih problemov; |
| --- | --- |

34.

izrecno pozdravlja dejstvo, da se Evropska komisija pri pripravi zelene knjige ni omejila le na prikaz položaja otrok in mladih migrantskega porekla, temveč je o tem predložila skupni pregled različnih političnih zamisli za odpravo obstoječih problemov;

| 35. | poleg tega pozdravlja, da delovni dokument Komisije [SEC (2008) 2173], ki spremlja zeleno knjigo, vsebuje tudi razmeroma obsežen seznam nadaljnjih izobraževalno-političnih pristopov k integraciji otrok in mladih migrantskega porekla, vključno s sklici na dokumentacijo, razpoložljivo na internetu, ki v tem poročilu podaja obsežen pregled prizadevanj posameznih držav članic in držav zunaj Evrope; |
| --- | --- |

35.

poleg tega pozdravlja, da delovni dokument Komisije [SEC (2008) 2173], ki spremlja zeleno knjigo, vsebuje tudi razmeroma obsežen seznam nadaljnjih izobraževalno-političnih pristopov k integraciji otrok in mladih migrantskega porekla, vključno s sklici na dokumentacijo, razpoložljivo na internetu, ki v tem poročilu podaja obsežen pregled prizadevanj posameznih držav članic in držav zunaj Evrope;

| 36. | izrecno poudarja pomen lokalnih in regionalnih oblasti pri iskanju praktičnih rešitev za boljšo integracijo otrok in mladih migrantskega porekla; |
| --- | --- |

36.

izrecno poudarja pomen lokalnih in regionalnih oblasti pri iskanju praktičnih rešitev za boljšo integracijo otrok in mladih migrantskega porekla;

| 37. | meni, da sta izobraževanje v ustanovah za predšolsko vzgojo ter pouk v prvih letih šolanja še posebej odločilna za uspeh otrok in mladih migrantskega porekla v šoli, ker to obdobje bistveno vpliva na celotno nadaljnjo pot izobraževanja; |
| --- | --- |

37.

meni, da sta izobraževanje v ustanovah za predšolsko vzgojo ter pouk v prvih letih šolanja še posebej odločilna za uspeh otrok in mladih migrantskega porekla v šoli, ker to obdobje bistveno vpliva na celotno nadaljnjo pot izobraževanja;

| 38. | v zvezi s tem poziva k okrepljenemu sodelovanju med šolami in javnimi knjižnicami, da bi otroke in mlade bolje seznanili s svetom knjig in tako podprli jezikovni razvoj otrok in mladih, pa tudi občutek udeleženosti v družbi; |
| --- | --- |

38.

v zvezi s tem poziva k okrepljenemu sodelovanju med šolami in javnimi knjižnicami, da bi otroke in mlade bolje seznanili s svetom knjig in tako podprli jezikovni razvoj otrok in mladih, pa tudi občutek udeleženosti v družbi;

| 39. | v okviru tega se zavzema, da bi vrtci in šole namenili posebno pozornost zagotavljanju zgodnje podpore posameznega otroka in razvoju njegove samozavesti ter samostojnosti v okviru usmerjenosti k medkulturnim vrednotam v zgodnjem otroštvu, pri čemer so osnovne izkušnje, ki krepijo zaupanje, oblike izražanja in načini razlaganja izredno pomembni v procesu pridobivanja celotnega spektra možnih izkušenj, da bi v otrocih čim bolj zgodaj okrepili temeljni občutek za smisel in vrednote, ki jim bo omogočal, da se bodo znašli v kompleksnem svetu in obvladovali krize, težave in prehode; |
| --- | --- |

39.

v okviru tega se zavzema, da bi vrtci in šole namenili posebno pozornost zagotavljanju zgodnje podpore posameznega otroka in razvoju njegove samozavesti ter samostojnosti v okviru usmerjenosti k medkulturnim vrednotam v zgodnjem otroštvu, pri čemer so osnovne izkušnje, ki krepijo zaupanje, oblike izražanja in načini razlaganja izredno pomembni v procesu pridobivanja celotnega spektra možnih izkušenj, da bi v otrocih čim bolj zgodaj okrepili temeljni občutek za smisel in vrednote, ki jim bo omogočal, da se bodo znašli v kompleksnem svetu in obvladovali krize, težave in prehode;

| 40. | priporoča, da se že v učnih načrtih vrtcev in osnovnih šol za učni cilj predvidi „empatija“ v smislu socialnega učenja, da se bodo otroci zmožni brez težav vživeti v svet misli in občutkov drugih in pokazati spoštovanje vrednot in odprtost do prepričanj drugih; |
| --- | --- |

40.

priporoča, da se že v učnih načrtih vrtcev in osnovnih šol za učni cilj predvidi „empatija“ v smislu socialnega učenja, da se bodo otroci zmožni brez težav vživeti v svet misli in občutkov drugih in pokazati spoštovanje vrednot in odprtost do prepričanj drugih;

| 41. | poziva, da je treba posebno pozornost nameniti vidiku spola; |
| --- | --- |

41.

poziva, da je treba posebno pozornost nameniti vidiku spola;

| 42. | meni, da je najboljši način za odpravo obstoječih problemov glede razlik v doseženih rezultatih učencev migrantskega porekla uvedba svežnja ukrepov, ki bi zajemal učenje jezikov kot horizontalno dejavnost v vseh fazah izobraževanja; |
| --- | --- |

42.

meni, da je najboljši način za odpravo obstoječih problemov glede razlik v doseženih rezultatih učencev migrantskega porekla uvedba svežnja ukrepov, ki bi zajemal učenje jezikov kot horizontalno dejavnost v vseh fazah izobraževanja;

| 43. | hkrati priporoča, da se v okviru šol uveljavi pozitivna podoba pojava „migrantskega porekla“ kot interdisciplinarnega učnega koncepta, da bodo učenci migrantsko poreklo lastne družine ali družine sošolcev sprejemali kot nekaj pozitivnega in kot neko obogatitev; |
| --- | --- |

43.

hkrati priporoča, da se v okviru šol uveljavi pozitivna podoba pojava „migrantskega porekla“ kot interdisciplinarnega učnega koncepta, da bodo učenci migrantsko poreklo lastne družine ali družine sošolcev sprejemali kot nekaj pozitivnega in kot neko obogatitev;

| 44. | poudarja potrebo po zagotavljanju svetovanja mladim brez zaključenega šolanja in njihovim staršem o izobraževalnih in poklicnih možnostih, ki so jim na voljo, da se naknadno poklicno usposobijo; |
| --- | --- |

44.

poudarja potrebo po zagotavljanju svetovanja mladim brez zaključenega šolanja in njihovim staršem o izobraževalnih in poklicnih možnostih, ki so jim na voljo, da se naknadno poklicno usposobijo;

| 45. | opozarja pristojne oblasti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni na dejstvo, da bi lahko zaradi padca rodnosti v državah članicah Evropske unije zadržale sproščena finančna sredstva na področju izobraževanja in jih uporabile za nadaljnje izboljšanje kakovosti izobraževanja ter opremo izobraževalnih ustanov; |
| --- | --- |

45.

opozarja pristojne oblasti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni na dejstvo, da bi lahko zaradi padca rodnosti v državah članicah Evropske unije zadržale sproščena finančna sredstva na področju izobraževanja in jih uporabile za nadaljnje izboljšanje kakovosti izobraževanja ter opremo izobraževalnih ustanov;

| 46. | priporoča, da bi z organizacijo medijskih kampanj vplivali na oblikovanje javnega mnenja glede integracije otrok, mladih in staršev migrantskega porekla, pri čemer bi na primer prikazali primere uspešne integracije oseb iz javnega življenja, ki so migrantskega porekla; |
| --- | --- |

46.

priporoča, da bi z organizacijo medijskih kampanj vplivali na oblikovanje javnega mnenja glede integracije otrok, mladih in staršev migrantskega porekla, pri čemer bi na primer prikazali primere uspešne integracije oseb iz javnega življenja, ki so migrantskega porekla;

| 47. | poudarja pravice migrantov do ohranjanja svojega maternega jezika in priporoča spodbujanje večjezičnosti; |
| --- | --- |

47.

poudarja pravice migrantov do ohranjanja svojega maternega jezika in priporoča spodbujanje večjezičnosti;

| 48. | poziva lokalne in regionalne oblasti, da v svoji vlogi delodajalcev usposobijo osebje na področju medkulturnih spretnosti in po potrebi povečajo delež osebja migrantskega porekla, pri tem pa upoštevajo primernost, usposobljenost in uspešnost ob ustreznem spoštovanju jezikovnih in medkulturnih spretnosti. |
| --- | --- |

48.

poziva lokalne in regionalne oblasti, da v svoji vlogi delodajalcev usposobijo osebje na področju medkulturnih spretnosti in po potrebi povečajo delež osebja migrantskega porekla, pri tem pa upoštevajo primernost, usposobljenost in uspešnost ob ustreznem spoštovanju jezikovnih in medkulturnih spretnosti.

Obravnavanje tematike na evropski ravni

ODBOR REGIJ

| 49. | se strinja s stališčem Evropske komisije, da izražanje zanimanja držav članic za evropsko sodelovanje pri integraciji otrok in mladih migrantskega porekla v obliki predstavitve najboljših praks iz držav članic, regij in mest lahko prispeva evropsko dodano vrednost; |
| --- | --- |

49.

se strinja s stališčem Evropske komisije, da izražanje zanimanja držav članic za evropsko sodelovanje pri integraciji otrok in mladih migrantskega porekla v obliki predstavitve najboljših praks iz držav članic, regij in mest lahko prispeva evropsko dodano vrednost;

| 50. | vendar poudarja, da s tem povezanih problemov na evropski ravni ni mogoče premagati – kot navaja zelena knjiga – temveč se o njih lahko le razpravlja, saj je odločanje o izvajanju morebitnih političnih ukrepov v izključni pristojnosti nacionalne, regionalne ali lokalne ravni; |
| --- | --- |

50.

vendar poudarja, da s tem povezanih problemov na evropski ravni ni mogoče premagati – kot navaja zelena knjiga – temveč se o njih lahko le razpravlja, saj je odločanje o izvajanju morebitnih političnih ukrepov v izključni pristojnosti nacionalne, regionalne ali lokalne ravni;

| 51. | poziva evropske lokalne in regionalne oblasti, da temeljito proučijo, v kolikšni meri je mogoče uporabiti dejavnosti programov Skupnosti, kot so akcijski program za vseživljenjsko učenje (2007–2013) in strukturni skladi, za integracijo otrok in mladih migrantskega porekla oz. za spodbujanje medkulturnega dialoga, ali kako bi lahko projekte, ki so že v fazi načrtovanja, prilagodili obstoječim direktivam Skupnosti tako, da bi imeli resnično možnost financiranja; |
| --- | --- |

51.

poziva evropske lokalne in regionalne oblasti, da temeljito proučijo, v kolikšni meri je mogoče uporabiti dejavnosti programov Skupnosti, kot so akcijski program za vseživljenjsko učenje (2007–2013) in strukturni skladi, za integracijo otrok in mladih migrantskega porekla oz. za spodbujanje medkulturnega dialoga, ali kako bi lahko projekte, ki so že v fazi načrtovanja, prilagodili obstoječim direktivam Skupnosti tako, da bi imeli resnično možnost financiranja;

| 52. | v zvezi s tem opozarja na koristnost Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav in prosi svoje člane, naj si prizadevajo za uporabo tega sklada na lokalni in regionalni ravni za financiranje ukrepov za integracijo otrok in mladih migrantskega porekla; |
| --- | --- |

52.

v zvezi s tem opozarja na koristnost Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav in prosi svoje člane, naj si prizadevajo za uporabo tega sklada na lokalni in regionalni ravni za financiranje ukrepov za integracijo otrok in mladih migrantskega porekla;

| 53. | pričakuje, da bo integraciji otrok in mladih migrantskega porekla namenjene dovolj pozornosti v okviru osnutka strateškega okvira za evropsko sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja, ki naj bi ga Evropska komisija pripravila decembra 2008 in naj bi nadomestil sedanji delovni program Izobraževanje in usposabljanje 2010; |
| --- | --- |

53.

pričakuje, da bo integraciji otrok in mladih migrantskega porekla namenjene dovolj pozornosti v okviru osnutka strateškega okvira za evropsko sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja, ki naj bi ga Evropska komisija pripravila decembra 2008 in naj bi nadomestil sedanji delovni program Izobraževanje in usposabljanje 2010;

| 54. | poziva Evropsko komisijo, da v okviru poglobljenega obravnavanja te tematike na evropski ravni prouči tudi naslednja vprašanja, ki jih zelena knjiga ne pokriva:






  — | povečanje udeležbe otrok in mladih migrantskega porekla v izobraževanju; |
| --- | --- | --- |

54.

poziva Evropsko komisijo, da v okviru poglobljenega obravnavanja te tematike na evropski ravni prouči tudi naslednja vprašanja, ki jih zelena knjiga ne pokriva:

—

povečanje udeležbe otrok in mladih migrantskega porekla v izobraževanju;

| — | spodbujanje staršev migrantskega porekla, da izkoristijo obstoječe možnosti na področju izobraževanja; |
| --- | --- |

—

spodbujanje staršev migrantskega porekla, da izkoristijo obstoječe možnosti na področju izobraževanja;

| — | poklicno usposabljanje otrok in mladih migrantskega porekla (vključno z vidiki poklicnega svetovanja ter spodbujanje znanja jezikov glede na poklic); |
| --- | --- |

—

poklicno usposabljanje otrok in mladih migrantskega porekla (vključno z vidiki poklicnega svetovanja ter spodbujanje znanja jezikov glede na poklic);

| 55. | ugotavlja, da se Evropska komisija zavzema za razvoj kazalnikov in evropskih meril uspešnosti (benchmarks) v zvezi z razlikami pri doseženi izobrazbi in obiskovanjem šole otrok in mladih migrantskega porekla; |
| --- | --- |

55.

ugotavlja, da se Evropska komisija zavzema za razvoj kazalnikov in evropskih meril uspešnosti (benchmarks) v zvezi z razlikami pri doseženi izobrazbi in obiskovanjem šole otrok in mladih migrantskega porekla;

| 56. | spominja, da je bilo v zvezi s sprejetjem instrumenta evropskih meril uspešnosti za izobraževanje in usposabljanje v sklepih Sveta z dne 5. maja 2003 poudarjeno, da evropska merila uspešnosti niso cilji posameznih držav članic in ne navajajo odločitev, ki bi jih morale sprejeti posamezne vlade, čeprav bodo nacionalni ukrepi na podlagi nacionalnih prednostnih nalog prispevali k dosegi meril uspešnosti; |
| --- | --- |

56.

spominja, da je bilo v zvezi s sprejetjem instrumenta evropskih meril uspešnosti za izobraževanje in usposabljanje v sklepih Sveta z dne 5. maja 2003 poudarjeno, da evropska merila uspešnosti niso cilji posameznih držav članic in ne navajajo odločitev, ki bi jih morale sprejeti posamezne vlade, čeprav bodo nacionalni ukrepi na podlagi nacionalnih prednostnih nalog prispevali k dosegi meril uspešnosti;

| 57. | opozarja, da je bil maja 2007 v času nemškega predsedovanja sprejet usklajen okvir za kazalnike in merila uspešnosti za spremljanje napredka v smeri uresničevanja lizbonskih ciljev na področju izobraževanja in usposabljanja, ter na dejstvo, da države članice niso upoštevale predloga Evropske komisije o sprejetju novih kazalnikov za šole iz načelnih razlogov, pa tudi zaradi upravnih in finančnih obremenitev, povezanih s sprejetjem novih kazalnikov; |
| --- | --- |

57.

opozarja, da je bil maja 2007 v času nemškega predsedovanja sprejet usklajen okvir za kazalnike in merila uspešnosti za spremljanje napredka v smeri uresničevanja lizbonskih ciljev na področju izobraževanja in usposabljanja, ter na dejstvo, da države članice niso upoštevale predloga Evropske komisije o sprejetju novih kazalnikov za šole iz načelnih razlogov, pa tudi zaradi upravnih in finančnih obremenitev, povezanih s sprejetjem novih kazalnikov;

| 58. | poudarja, da bi morala v okviru sodelovanja EU na področju izobraževanja določitev evropskih meril uspešnosti ostati izjema in da področje uporabe ne bi smelo presegati že obstoječih petih meril uspešnosti, zlasti ker postaja vedno bolj jasno, da na evropski ravni do leta 2010 v štirih od petih primerov ne bo mogoče doseči ciljev, zastavljenih na prostovoljni osnovi; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da bi morala v okviru sodelovanja EU na področju izobraževanja določitev evropskih meril uspešnosti ostati izjema in da področje uporabe ne bi smelo presegati že obstoječih petih meril uspešnosti, zlasti ker postaja vedno bolj jasno, da na evropski ravni do leta 2010 v štirih od petih primerov ne bo mogoče doseči ciljev, zastavljenih na prostovoljni osnovi;

| 59. | izrecno opozarja na to, da razvoj novih kazalnikov lahko povzroči precejšnje dodatne upravne obremenitve za nacionalno, regionalno in lokalno raven, in da se na podlagi prizadevanj Komisije za zmanjšanje birokratskih obremenitev to lahko predvidi le v primeru pozitivno ovrednotene in temeljite analize stroškov in koristi; |
| --- | --- |

59.

izrecno opozarja na to, da razvoj novih kazalnikov lahko povzroči precejšnje dodatne upravne obremenitve za nacionalno, regionalno in lokalno raven, in da se na podlagi prizadevanj Komisije za zmanjšanje birokratskih obremenitev to lahko predvidi le v primeru pozitivno ovrednotene in temeljite analize stroškov in koristi;

| 60. | na podlagi tega priporoča, da se prizadevanja osredotočijo na že obstoječe kazalnike in evropska merila uspešnosti; |
| --- | --- |

60.

na podlagi tega priporoča, da se prizadevanja osredotočijo na že obstoječe kazalnike in evropska merila uspešnosti;

| 61. | zato evropske dodane vrednosti ne vidi v sprejetju novih kazalnikov in meril uspešnosti, temveč v oblikovanju pregleda najboljših praks na področju dosežene izobrazbe in obiskovanja šole otrok in mladih migrantskega porekla; |
| --- | --- |

61.

zato evropske dodane vrednosti ne vidi v sprejetju novih kazalnikov in meril uspešnosti, temveč v oblikovanju pregleda najboljših praks na področju dosežene izobrazbe in obiskovanja šole otrok in mladih migrantskega porekla;

| 62. | je prepričan, da je glede na oblikovanje prihodnjega sodelovanja EU na področju izobraževanja takšen pregled lahko osrednji element poglobljene izmenjave informacij in izkušenj ter bo močno spodbudil odgovorno oblikovanje integracijske politike na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

62.

je prepričan, da je glede na oblikovanje prihodnjega sodelovanja EU na področju izobraževanja takšen pregled lahko osrednji element poglobljene izmenjave informacij in izkušenj ter bo močno spodbudil odgovorno oblikovanje integracijske politike na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| 63. | zato poziva Komisijo, da po ovrednotenju rezultatov posvetovanja in razpravi z ustreznimi organi na evropski ravni v okviru sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti ter po potrebi s skupino vzajemnega učenja za dostop do izobraževanja in družbeno vključenost pripravi tovrstni pregled s konkretnimi praktičnimi rešitvami za obstoječe probleme na področju dosežene izobrazbe in obiskovanja šole otrok in mladih migrantskega porekla; |
| --- | --- |

63.

zato poziva Komisijo, da po ovrednotenju rezultatov posvetovanja in razpravi z ustreznimi organi na evropski ravni v okviru sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti ter po potrebi s skupino vzajemnega učenja za dostop do izobraževanja in družbeno vključenost pripravi tovrstni pregled s konkretnimi praktičnimi rešitvami za obstoječe probleme na področju dosežene izobrazbe in obiskovanja šole otrok in mladih migrantskega porekla;

| 64. | meni, da je pomembno tudi, da Komisija ta pregled nato da na razpolago pristojnim nacionalnim, regionalnim in lokalnim oblastem. Tovrstni pregled bi med drugim lahko obsegal primere najboljših praks na naslednjih področjih:






  — | otroci: čim zgodnejša vključitev v dejavnosti učenja v zgodnjem otroštvu s celostnim spodbujanjem jezikovnih znanj in ugotavljanjem jezikovnih težav, prilagojenim potrebam posameznika, ter po potrebi udeležba v programih logopedske podpore; |
| --- | --- | --- |

64.

meni, da je pomembno tudi, da Komisija ta pregled nato da na razpolago pristojnim nacionalnim, regionalnim in lokalnim oblastem. Tovrstni pregled bi med drugim lahko obsegal primere najboljših praks na naslednjih področjih:

—

otroci: čim zgodnejša vključitev v dejavnosti učenja v zgodnjem otroštvu s celostnim spodbujanjem jezikovnih znanj in ugotavljanjem jezikovnih težav, prilagojenim potrebam posameznika, ter po potrebi udeležba v programih logopedske podpore;

| — | otroci in mladi: izvajanje ukrepov jezikovne podpore med obveznim šolanjem na vseh stopnjah šolanja, po potrebi zagotavljanje začasnega jezikovnega pouka za otroke in mlade z resnimi težavami pri učnem jeziku vse do odprave jezikovnega zaostanka; ustanavljanje mrež brezplačnih pomočnikov za podporo otrok in mladih v šoli in pri izobraževanju; |
| --- | --- |

—

otroci in mladi: izvajanje ukrepov jezikovne podpore med obveznim šolanjem na vseh stopnjah šolanja, po potrebi zagotavljanje začasnega jezikovnega pouka za otroke in mlade z resnimi težavami pri učnem jeziku vse do odprave jezikovnega zaostanka; ustanavljanje mrež brezplačnih pomočnikov za podporo otrok in mladih v šoli in pri izobraževanju;

| — | starši: sistematično in ciljno usmerjeno seznanjanje z možnostmi izobraževalnega sistema na podlagi večjezičnih informativnih brošur, ki bi jih pripravili pristojni izobraževalni organi; razširitev možnosti učenja jezikov za starše migrantskega porekla – v tem primeru matere zaradi njene ključne vloge – zlasti oblikovanje ponudb za dodatno jezikovno usposabljanje za matere, ki ne obvladajo dovolj učnega jezika svojih otrok; proučevanje možnosti angažiranja in usposabljanja večjezičnih prostovoljcev, ki bi staršem pomagali premagati jezikovne, kulturne in socialne težave; |
| --- | --- |

—

starši: sistematično in ciljno usmerjeno seznanjanje z možnostmi izobraževalnega sistema na podlagi večjezičnih informativnih brošur, ki bi jih pripravili pristojni izobraževalni organi; razširitev možnosti učenja jezikov za starše migrantskega porekla – v tem primeru matere zaradi njene ključne vloge – zlasti oblikovanje ponudb za dodatno jezikovno usposabljanje za matere, ki ne obvladajo dovolj učnega jezika svojih otrok; proučevanje možnosti angažiranja in usposabljanja večjezičnih prostovoljcev, ki bi staršem pomagali premagati jezikovne, kulturne in socialne težave;

| — | učitelji: poglobljena obravnava vprašanj, povezanih z migracijami, v programih za usposabljanje učiteljev (osnovno, nadaljnje in strokovno usposabljanje); spodbujanje oseb migrantskega porekla k pedagoškemu študiju, da bi otrokom in mladim migrantskega porekla služili kot primer glede možnosti, ki jih odpira izobraževanje; |
| --- | --- |

—

učitelji: poglobljena obravnava vprašanj, povezanih z migracijami, v programih za usposabljanje učiteljev (osnovno, nadaljnje in strokovno usposabljanje); spodbujanje oseb migrantskega porekla k pedagoškemu študiju, da bi otrokom in mladim migrantskega porekla služili kot primer glede možnosti, ki jih odpira izobraževanje;

| — | šole: zagotavljanje ciljno usmerjene podpore za šole z visokim deležem migrantov, zlasti z omogočanjem razredov manjših velikosti, zagotavljanjem podpore učiteljem s strokovno socialno-pedagoško pomočjo mladih, organizacijo popoldanskega varstva za opravljanje domačih nalog ter oblikovanjem sistema pomoči pri učenju, ki bi jo izvajali starejši učenci in študenti z migrantskim poreklom ali brez; po potrebi oblikovanje posebnih medkulturnih profilov na posameznih šolah ter njihovo prikazovanje v šolskem življenju, pri čemer so lahko zelo pomembne dejavnosti skupin, ki temeljijo na jezikih migrantov; |
| --- | --- |

—

šole: zagotavljanje ciljno usmerjene podpore za šole z visokim deležem migrantov, zlasti z omogočanjem razredov manjših velikosti, zagotavljanjem podpore učiteljem s strokovno socialno-pedagoško pomočjo mladih, organizacijo popoldanskega varstva za opravljanje domačih nalog ter oblikovanjem sistema pomoči pri učenju, ki bi jo izvajali starejši učenci in študenti z migrantskim poreklom ali brez; po potrebi oblikovanje posebnih medkulturnih profilov na posameznih šolah ter njihovo prikazovanje v šolskem življenju, pri čemer so lahko zelo pomembne dejavnosti skupin, ki temeljijo na jezikih migrantov;

| — | mladinski in socialni delavci: okrepljeno povezovanje s šolami, da bi svetovali in pomagali otrokom in mladim iz družin migrantskega porekla, ki so hkrati prikrajšani s socialno-ekonomskega vidika; |
| --- | --- |

—

mladinski in socialni delavci: okrepljeno povezovanje s šolami, da bi svetovali in pomagali otrokom in mladim iz družin migrantskega porekla, ki so hkrati prikrajšani s socialno-ekonomskega vidika;

| 65. | opozarja na vedno večji pomen e-učenja, ki se odlikuje po tem, da ni odvisno od časa in prostora, ponuja nove možnosti učenja jezika in odpira priložnosti za spoznavanje ljudi in kultur v zelo oddaljenih regijah; v okviru tega poziva Komisijo, da opredeli področja uporabe metod e-učenja za integracijo otrok in mladih migrantskega porekla; |
| --- | --- |

65.

opozarja na vedno večji pomen e-učenja, ki se odlikuje po tem, da ni odvisno od časa in prostora, ponuja nove možnosti učenja jezika in odpira priložnosti za spoznavanje ljudi in kultur v zelo oddaljenih regijah; v okviru tega poziva Komisijo, da opredeli področja uporabe metod e-učenja za integracijo otrok in mladih migrantskega porekla;

| 66. | pripisuje velik pomen sodelovanju z mednarodnimi organizacijami (OECD, UNESCO) in v zvezi s tem poziva h krepitvi sinergij, zlasti s Svetom Evrope. |
| --- | --- |

66.

pripisuje velik pomen sodelovanju z mednarodnimi organizacijami (OECD, UNESCO) in v zvezi s tem poziva h krepitvi sinergij, zlasti s Svetom Evrope.

Vloga Direktive 77/486/EGS o izobraževanju otrok delavcev migrantov

ODBOR REGIJ

| 67. | ugotavlja, da je področje uporabe Direktive 77/486/EGS o izobraževanju otrok delavcev migrantov omejeno na državljane EU in da je bilo po podatkih Evropske komisije njeno izvajanje doslej neenotno; |
| --- | --- |

67.

ugotavlja, da je področje uporabe Direktive 77/486/EGS o izobraževanju otrok delavcev migrantov omejeno na državljane EU in da je bilo po podatkih Evropske komisije njeno izvajanje doslej neenotno;

| 68. | ugotavlja, da se direktiva ne nanaša na državljane tretjih držav in da obstaja možnost za države članice, da določena vprašanja, za katera menijo, da so še posebej pomembna glede integracije otrok in mladih migrantskega porekla, rešujejo prek dvostranskih sporazumov z drugimi državami članicami ali tretjimi državami, ter meni, da so ti dejavniki pomemben pokazatelj, da niti vsebina direktive niti instrumenti sami ne predstavljajo prepričljivega odgovora na dogajanja, ki so privedla do sedanjega položaja migracij v Evropi; |
| --- | --- |

68.

ugotavlja, da se direktiva ne nanaša na državljane tretjih držav in da obstaja možnost za države članice, da določena vprašanja, za katera menijo, da so še posebej pomembna glede integracije otrok in mladih migrantskega porekla, rešujejo prek dvostranskih sporazumov z drugimi državami članicami ali tretjimi državami, ter meni, da so ti dejavniki pomemben pokazatelj, da niti vsebina direktive niti instrumenti sami ne predstavljajo prepričljivega odgovora na dogajanja, ki so privedla do sedanjega položaja migracij v Evropi;

| 69. | ugotavlja, da Evropska komisija v zeleni knjigi izraža precejšen dvom glede primernosti ohranitve direktive; |
| --- | --- |

69.

ugotavlja, da Evropska komisija v zeleni knjigi izraža precejšen dvom glede primernosti ohranitve direktive;

| 70. | zato predlaga Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru razveljavitev Direktive 77/486/EGS o izobraževanju otrok delavcev migrantov. |
| --- | --- |

70.

zato predlaga Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru razveljavitev Direktive 77/486/EGS o izobraževanju otrok delavcev migrantov.

V Bruslju, 13. februarja 2009

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 28.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/41 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/41

---

Mnenje Odbora regij univerzalna storitev v elektronskih komunikacijah in prihodnost omrežij in interneta

2009/C 120/08

ODBOR REGIJ

| — | poudarja, da je potreba po funkcionalnem dostopu do interneta pod sprejemljivimi pogoji bistvenega pomena za gospodarsko, socialno in teritorialno rast ter vključevanje v vsej EU; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je potreba po funkcionalnem dostopu do interneta pod sprejemljivimi pogoji bistvenega pomena za gospodarsko, socialno in teritorialno rast ter vključevanje v vsej EU;

| — | ugotavlja, da se širokopasovna povezava, ki jo lahko primerjamo z drugimi javnimi storitvami, kot je oskrba s pitno vodo in elektriko, vedno bolj razume kot „4. javna storitev“; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da se širokopasovna povezava, ki jo lahko primerjamo z drugimi javnimi storitvami, kot je oskrba s pitno vodo in elektriko, vedno bolj razume kot „4. javna storitev“;

| — | opozarja, da mora EU zagotoviti, da se storitve in visokokakovostne komunikacije ponujajo po cenah, sprejemljivih za vse državljane ali potrošnike, ne glede na njihov socialni ali geografski položaj; |
| --- | --- |

—

opozarja, da mora EU zagotoviti, da se storitve in visokokakovostne komunikacije ponujajo po cenah, sprejemljivih za vse državljane ali potrošnike, ne glede na njihov socialni ali geografski položaj;

| — | poudarja ključno vlogo in odgovornost lokalnih in regionalnih oblasti pri zagotavljanju cenovno ugodnega dostopa do širokopasovne povezave na področjih, kjer tržni mehanizmi ne delujejo, pri vodenju pilotnih projektov za premostitev vrzeli e-dostopnosti ter pri razvijanju novih pristopov, ki bodo javne e-storitve približali državljanom; |
| --- | --- |

—

poudarja ključno vlogo in odgovornost lokalnih in regionalnih oblasti pri zagotavljanju cenovno ugodnega dostopa do širokopasovne povezave na področjih, kjer tržni mehanizmi ne delujejo, pri vodenju pilotnih projektov za premostitev vrzeli e-dostopnosti ter pri razvijanju novih pristopov, ki bodo javne e-storitve približali državljanom;

| — | spominja, da je ob različnih priložnostih analiziral in obravnaval razne rešitve, ki jih uporabljajo lokalne in regionalne skupnosti po vsej Evropi, ter priznava, da ni enotne rešitve, ki bi veljala za vse primere. Kar bi bilo primerno za velika mestna središča, morda ne bi ustrezalo drugim območjem, na primer majhnim hribovitim regijam s kompleksnim, neenakomernim površjem, kjer so za zagotavljanje kakršnih koli storitev potrebna dodatna prizadevanja. |
| --- | --- |

—

spominja, da je ob različnih priložnostih analiziral in obravnaval razne rešitve, ki jih uporabljajo lokalne in regionalne skupnosti po vsej Evropi, ter priznava, da ni enotne rešitve, ki bi veljala za vse primere. Kar bi bilo primerno za velika mestna središča, morda ne bi ustrezalo drugim območjem, na primer majhnim hribovitim regijam s kompleksnim, neenakomernim površjem, kjer so za zagotavljanje kakršnih koli storitev potrebna dodatna prizadevanja.

| Poročevalec | : | Robert Bright (UK/PES), član mestnega sveta Newporta |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Robert Bright (UK/PES), član mestnega sveta Newporta

Referenčna dokumenta

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o drugem rednem pregledu področja uporabe univerzalne storitve v elektronskih komunikacijskih omrežjih in storitvah v skladu s členom 15 Direktive 2002/22/ES

COM(2008) 572 konč.

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Sporočilo o prihodnosti omrežij in interneta

COM(2008) 594 konč.

POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

A.   Univerzalna storitev v elektronskih komunikacijah

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja drugi redni pregled področja uporabe univerzalne storitve v elektronskih komunikacijskih omrežjih (e-komunikacijah), saj je njegova naloga vsakomur zagotoviti storitve, ki so nujno potrebne za razvoj in življenje v družbi. To je pomemben korak pri pregledu enakosti dostopa, vključenosti in opravljanja poslovnih dejavnosti v EU. Širokopasovna povezava, ki jo lahko primerjamo z drugimi javnimi storitvami, kot je oskrba s pitno vodo in elektriko, se vedno bolj razume kot „4. javna storitev“. OR je ugotovil, da je informacijsko-komunikacijska tehnologija (IKT) v okviru prenovljene lizbonske strategije EU gonilo konkurenčnosti in boljših javnih storitev:






  — | informacijsko-komunikacijske tehnologije so podpora informacijske družbe, ki je odprta za vsakogar in izpolnjuje potrebe vseh članov družbe, vključno z invalidnimi osebami, starejšimi in tistimi, ki jim grozi socialna izključenost; |
| --- | --- | --- |

1.

pozdravlja drugi redni pregled področja uporabe univerzalne storitve v elektronskih komunikacijskih omrežjih (e-komunikacijah), saj je njegova naloga vsakomur zagotoviti storitve, ki so nujno potrebne za razvoj in življenje v družbi. To je pomemben korak pri pregledu enakosti dostopa, vključenosti in opravljanja poslovnih dejavnosti v EU. Širokopasovna povezava, ki jo lahko primerjamo z drugimi javnimi storitvami, kot je oskrba s pitno vodo in elektriko, se vedno bolj razume kot „4. javna storitev“. OR je ugotovil, da je informacijsko-komunikacijska tehnologija (IKT) v okviru prenovljene lizbonske strategije EU gonilo konkurenčnosti in boljših javnih storitev:

—

informacijsko-komunikacijske tehnologije so podpora informacijske družbe, ki je odprta za vsakogar in izpolnjuje potrebe vseh članov družbe, vključno z invalidnimi osebami, starejšimi in tistimi, ki jim grozi socialna izključenost;

| — | elektronske komunikacije rešujejo problematiko nedostopnosti za državljane, ki živijo v teh regijah (predvsem na podeželskih območjih in zdaj nimajo dostopa do omrežij informacijskih komunikacij in storitev; |
| --- | --- |

—

elektronske komunikacije rešujejo problematiko nedostopnosti za državljane, ki živijo v teh regijah (predvsem na podeželskih območjih in zdaj nimajo dostopa do omrežij informacijskih komunikacij in storitev;

| — | univerzalna storitev v elektronskih komunikacijah zahteva opredelitev minimalne storitve določene kakovosti ali hitrosti, ki je na voljo vsem uporabnikom, ima več možnosti za premostitev digitalne vrzeli v prihodnosti; |
| --- | --- |

—

univerzalna storitev v elektronskih komunikacijah zahteva opredelitev minimalne storitve določene kakovosti ali hitrosti, ki je na voljo vsem uporabnikom, ima več možnosti za premostitev digitalne vrzeli v prihodnosti;

| — | univerzalno storitev je treba posodobiti, saj se od začetka izvajanja njeno področje uporabe dejansko ni spreminjalo in je še vedno omejena le na eno povezavo; |
| --- | --- |

—

univerzalno storitev je treba posodobiti, saj se od začetka izvajanja njeno področje uporabe dejansko ni spreminjalo in je še vedno omejena le na eno povezavo;

| — | uporaba interneta se bo lahko v prihodnosti še bolj razširila in v EU ga ne smejo omejevati vse večje pomanjkanje naslovov IP ali varnostni problemi. V zvezi s tem Odbor regij pozdravlja posvetovanje Evropske komisije o internetu predmetov in poudarja nujnost prehoda z internetnega protokola IPv4 na sodobnejši IPv6, ki olajšuje širjenje interneta, kar bo imelo neposredne posledice za konkurenčnost Evrope. |
| --- | --- |

—

uporaba interneta se bo lahko v prihodnosti še bolj razširila in v EU ga ne smejo omejevati vse večje pomanjkanje naslovov IP ali varnostni problemi. V zvezi s tem Odbor regij pozdravlja posvetovanje Evropske komisije o internetu predmetov in poudarja nujnost prehoda z internetnega protokola IPv4 na sodobnejši IPv6, ki olajšuje širjenje interneta, kar bo imelo neposredne posledice za konkurenčnost Evrope.

| 2. | zagovarja štiri specifične elemente, ki jih bo obsegala direktiva o univerzalni storitvi, ter poudarja, da bo prihodnji razvoj širokopasovne povezave, univerzalne storitve in interneta pomembno vplival na socialno, gospodarsko in teritorialno kohezijo v državah članicah EU. EU mora zagotoviti, da se storitve in visokokakovostne komunikacije ponujajo po cenah, sprejemljivih za vse prebivalce oz. potrošnike ne glede na njihov socialni ali geografski položaj, ter pri obravnavi posledic ukrepov bolj izrecno upoštevati regionalno razsežnost (1); |
| --- | --- |

2.

zagovarja štiri specifične elemente, ki jih bo obsegala direktiva o univerzalni storitvi, ter poudarja, da bo prihodnji razvoj širokopasovne povezave, univerzalne storitve in interneta pomembno vplival na socialno, gospodarsko in teritorialno kohezijo v državah članicah EU. EU mora zagotoviti, da se storitve in visokokakovostne komunikacije ponujajo po cenah, sprejemljivih za vse prebivalce oz. potrošnike ne glede na njihov socialni ali geografski položaj, ter pri obravnavi posledic ukrepov bolj izrecno upoštevati regionalno razsežnost (1);

| 3. | poudarja ključno vlogo in odgovornost lokalnih in regionalnih oblasti pri zagotavljanju cenovno ugodnega dostopa do širokopasovne povezave na področjih, kjer tržni mehanizmi ne delujejo, pri vodenju pilotnih projektov za premostitev vrzeli e-dostopnosti ter pri razvijanju novih pristopov, ki bodo javne e-storitve približali državljanom (2); |
| --- | --- |

3.

poudarja ključno vlogo in odgovornost lokalnih in regionalnih oblasti pri zagotavljanju cenovno ugodnega dostopa do širokopasovne povezave na področjih, kjer tržni mehanizmi ne delujejo, pri vodenju pilotnih projektov za premostitev vrzeli e-dostopnosti ter pri razvijanju novih pristopov, ki bodo javne e-storitve približali državljanom (2);

| 4. | poudarja, da mora biti telekomunikacijska politika EU na splošno prilagodljiva in imeti širše področje uporabe, če želimo, da se bo lahko prilagajala hitrim, nepredvidljivimi tehnološkim in tržnim spremembam, ki vplivajo na vse druge dele družbe (3); |
| --- | --- |

4.

poudarja, da mora biti telekomunikacijska politika EU na splošno prilagodljiva in imeti širše področje uporabe, če želimo, da se bo lahko prilagajala hitrim, nepredvidljivimi tehnološkim in tržnim spremembam, ki vplivajo na vse druge dele družbe (3);

| 5. | poudarja, da je treba razviti temeljne ukrepe na področjih horizontalnih prednostnih nalog, da bi se spodbujale enake možnosti in upoštevajo enake možnosti za vse (na primer omogočiti neoviran dostop do javnih spletnih strani ali vzpostaviti širokopasovno infrastrukturo). Pri tem je bistvenega pomena delovanje na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni (4); |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba razviti temeljne ukrepe na področjih horizontalnih prednostnih nalog, da bi se spodbujale enake možnosti in upoštevajo enake možnosti za vse (na primer omogočiti neoviran dostop do javnih spletnih strani ali vzpostaviti širokopasovno infrastrukturo). Pri tem je bistvenega pomena delovanje na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni (4);

| 6. | pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi začela razmišljati o prihodnji vlogi univerzalne storitve pri zagotavljanju e-komunikacijskih storitev, zlasti glede na določbo o širšem dostopu do elektronskih komunikacijskih storitev za vse uporabnike, vključno z invalidnimi osebami. |
| --- | --- |

6.

pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi začela razmišljati o prihodnji vlogi univerzalne storitve pri zagotavljanju e-komunikacijskih storitev, zlasti glede na določbo o širšem dostopu do elektronskih komunikacijskih storitev za vse uporabnike, vključno z invalidnimi osebami.

Zadosten splošni dostop, ki ga zagotavljajo trgi e-komunikacij

ODBOR REGIJ

| 7. | se strinja s Komisijo glede rednih in pogostih pregledov univerzalne storitve v elektronskih komunikacijskih omrežjih; |
| --- | --- |

7.

se strinja s Komisijo glede rednih in pogostih pregledov univerzalne storitve v elektronskih komunikacijskih omrežjih;

| 8. | poudarja, da je potreba po funkcionalnem dostopu do interneta pod sprejemljivimi pogoji bistvenega pomena za gospodarsko, socialno in teritorialno rast ter vključevanje v vsej EU; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je potreba po funkcionalnem dostopu do interneta pod sprejemljivimi pogoji bistvenega pomena za gospodarsko, socialno in teritorialno rast ter vključevanje v vsej EU;

| 9. | popolnoma priznava, da v državah članicah EU obstajajo neenakopravnost in razlike pri dostopu, razširjenosti in razvoju, kar je najbolj opazno v tistih regijah (predvsem na podeželskih območjih), kjer še vedno nimajo funkcionalnega dostopa do interneta pod sprejemljivimi pogoji, ki bi bil primerljiv z mestnimi in velemestnim območji; |
| --- | --- |

9.

popolnoma priznava, da v državah članicah EU obstajajo neenakopravnost in razlike pri dostopu, razširjenosti in razvoju, kar je najbolj opazno v tistih regijah (predvsem na podeželskih območjih), kjer še vedno nimajo funkcionalnega dostopa do interneta pod sprejemljivimi pogoji, ki bi bil primerljiv z mestnimi in velemestnim območji;

| 10. | zaskrbljeno ugotavlja, da to ne ustvarja le digitalne vrzeli, temveč tudi socialno in gospodarsko, ki je vedno bolj povezana z digitalnimi tehnologijami in dostopom do njih; |
| --- | --- |

10.

zaskrbljeno ugotavlja, da to ne ustvarja le digitalne vrzeli, temveč tudi socialno in gospodarsko, ki je vedno bolj povezana z digitalnimi tehnologijami in dostopom do njih;

| 11. | se zaveda težav, s katerimi se na nekaterih geografskih območjih soočajo trgi pri zagotavljanju visokohitrostnih širokopasovnih omrežij pod sprejemljivimi pogoji, ter Evropsko komisijo poziva, naj oblikuje politike in smernice, ki bodo priznale neuspeh trgov in spodbudile pobude državnega in javnega sektorja za vzpostavljanje odprtih omrežij, funkcionalno ločenih od storitev na teh območjih. |
| --- | --- |

11.

se zaveda težav, s katerimi se na nekaterih geografskih območjih soočajo trgi pri zagotavljanju visokohitrostnih širokopasovnih omrežij pod sprejemljivimi pogoji, ter Evropsko komisijo poziva, naj oblikuje politike in smernice, ki bodo priznale neuspeh trgov in spodbudile pobude državnega in javnega sektorja za vzpostavljanje odprtih omrežij, funkcionalno ločenih od storitev na teh območjih.

Podatkovni prenos, ki zadostuje za funkcionalni internetni dostop

ODBOR REGIJ

| 12. | poudarja, da je širokopasovna povezava po sprejemljivih cenah v vsej EU temeljni pogoj za zagotavljanje kakovostnih javnih storitev, ki spodbujajo konkurenčnost in produktivnost (5). Visokokakovostni širokopasovni dostop po sprejemljivih cenah lahko poveča dostopnost in kakovost storitev, ki jih zagotavljajo lokalne in regionalne oblasti, hkrati pa mikro, malim in srednjim podjetjem pomaga pri ponujanju izdelkov v prodajo. Pričakuje se, da bodo oddaljene regije in skupnosti, zlasti najbolj oddaljene, verjetno imele precejšnjo korist od razširjenega in hitrega dostopa do širokopasovnih storitev (6); |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je širokopasovna povezava po sprejemljivih cenah v vsej EU temeljni pogoj za zagotavljanje kakovostnih javnih storitev, ki spodbujajo konkurenčnost in produktivnost (5). Visokokakovostni širokopasovni dostop po sprejemljivih cenah lahko poveča dostopnost in kakovost storitev, ki jih zagotavljajo lokalne in regionalne oblasti, hkrati pa mikro, malim in srednjim podjetjem pomaga pri ponujanju izdelkov v prodajo. Pričakuje se, da bodo oddaljene regije in skupnosti, zlasti najbolj oddaljene, verjetno imele precejšnjo korist od razširjenega in hitrega dostopa do širokopasovnih storitev (6);

| 13. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti gospodarsko manj razvitim regijam, da bi lahko izkoristile priložnosti za učinkovito približevanje, ki jih ponujajo IKT, in preprečile tveganje izključenosti (7); |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti gospodarsko manj razvitim regijam, da bi lahko izkoristile priložnosti za učinkovito približevanje, ki jih ponujajo IKT, in preprečile tveganje izključenosti (7);

| 14. | znova poudarja cilj iz Rige, da bi do leta 2010 dosegli 90-odstotno širokopasovno pokritost prebivalstva, vendar to samo po sebi ne bo zadostovalo in je treba upoštevati tudi dodatne dejavnike: geografsko razširjenost, gostoto prebivalstva itd. Razlike med državami članicami so še vedno precejšnje, Evropska komisija pa ugotavlja le 70-odstotno pokritost podeželanov EU (8); |
| --- | --- |

14.

znova poudarja cilj iz Rige, da bi do leta 2010 dosegli 90-odstotno širokopasovno pokritost prebivalstva, vendar to samo po sebi ne bo zadostovalo in je treba upoštevati tudi dodatne dejavnike: geografsko razširjenost, gostoto prebivalstva itd. Razlike med državami članicami so še vedno precejšnje, Evropska komisija pa ugotavlja le 70-odstotno pokritost podeželanov EU (8);

| 15. | poudarja, da so lahko ukrepi lokalnih in regionalnih oblasti za spodbujanje digitalne pismenosti ter zagotavljanje ugodnih pogojev za podjetja in raziskovalne dejavnosti na področju IKT zgled za uporabniško usmerjene rešitve v e-upravi (9); |
| --- | --- |

15.

poudarja, da so lahko ukrepi lokalnih in regionalnih oblasti za spodbujanje digitalne pismenosti ter zagotavljanje ugodnih pogojev za podjetja in raziskovalne dejavnosti na področju IKT zgled za uporabniško usmerjene rešitve v e-upravi (9);

| 16. | poziva Komisijo, naj široko pasovno povezavo opredeli kot storitev, ki je zmeraj na voljo in omogoča hkratno uporabo zvoka in podatkovnih storitev z minimalnimi hitrostmi prenosa v računalnik in strežnik, s katerimi se zagotovi funkcionalni internetni dostop v vseh regijah. |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj široko pasovno povezavo opredeli kot storitev, ki je zmeraj na voljo in omogoča hkratno uporabo zvoka in podatkovnih storitev z minimalnimi hitrostmi prenosa v računalnik in strežnik, s katerimi se zagotovi funkcionalni internetni dostop v vseh regijah.

Širokopasovna povezava v spremenjenem obsegu obveznosti univerzalne storitve

ODBOR REGIJ

| 17. | poudarja, da trajna digitalna vrzel povzroča socialno in gospodarsko izključenost. Ustvarjanje enakih možnosti pri digitalnem dostopu in znanju je družbena potreba, ki obenem ponuja izjemno velik, doslej še neizkoriščen gospodarski potencial. IKT je treba uporabljati kot nov „socialni instrument“, ki ustvarja povezavo med strategijami IKT ter socialnimi politikami Skupnosti (10) in kohezijsko politiko kot instrument za lokalni in regionalni razvoj; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da trajna digitalna vrzel povzroča socialno in gospodarsko izključenost. Ustvarjanje enakih možnosti pri digitalnem dostopu in znanju je družbena potreba, ki obenem ponuja izjemno velik, doslej še neizkoriščen gospodarski potencial. IKT je treba uporabljati kot nov „socialni instrument“, ki ustvarja povezavo med strategijami IKT ter socialnimi politikami Skupnosti (10) in kohezijsko politiko kot instrument za lokalni in regionalni razvoj;

| 18. | izraža zaskrbljenost, da pri uvajanju širokopasovnih povezav obstaja nevarnost tržnega neuspeha, ko zasebni izvajalci ne vidijo donosnosti naložb v infrastrukturo na odročnih, podeželskih in redko poseljenih območjih ali na območjih, kjer so zaradi hribovitega terena naložbe še posebej kompleksne in drage (11); |
| --- | --- |

18.

izraža zaskrbljenost, da pri uvajanju širokopasovnih povezav obstaja nevarnost tržnega neuspeha, ko zasebni izvajalci ne vidijo donosnosti naložb v infrastrukturo na odročnih, podeželskih in redko poseljenih območjih ali na območjih, kjer so zaradi hribovitega terena naložbe še posebej kompleksne in drage (11);

| 19. | predlaga vključitev mehanizmov za spodbujanje funkcionalnega širokopasovnega internetnega dostopa na podeželskih in redko poseljenih območjih ter v najbolj oddaljenih regijah. Po potrebi bi bilo treba omogočiti tudi spodbujanje vlaganj lokalnih in regionalnih oblasti ali – usklajeno s slednjimi – tudi malih in srednje velikih podjetij ali lokalnih pobud v razvoj IKT in infrastrukture (12); |
| --- | --- |

19.

predlaga vključitev mehanizmov za spodbujanje funkcionalnega širokopasovnega internetnega dostopa na podeželskih in redko poseljenih območjih ter v najbolj oddaljenih regijah. Po potrebi bi bilo treba omogočiti tudi spodbujanje vlaganj lokalnih in regionalnih oblasti ali – usklajeno s slednjimi – tudi malih in srednje velikih podjetij ali lokalnih pobud v razvoj IKT in infrastrukture (12);

| 20. | poziva k pripravi posebnih ukrepov (na primer v okviru strukturnih skladov EU), ki bi že pred vmesnim pregledom teh programov leta 2010 zagotovili jasnost in skladnost pri uvajanju funkcionalnega internetnega dostopa v vseh regijah EU; |
| --- | --- |

20.

poziva k pripravi posebnih ukrepov (na primer v okviru strukturnih skladov EU), ki bi že pred vmesnim pregledom teh programov leta 2010 zagotovili jasnost in skladnost pri uvajanju funkcionalnega internetnega dostopa v vseh regijah EU;

| 21. | priznava pomembnost prispevka portalov EU pri spodbujanju izmenjav najboljše prakse med vsemi zainteresiranimi stranmi pri načrtovanju in razvoju odprtih omrežij širokopasovnega dostopa, ki uporabljajo sklade EU ter nacionalne in regionalne sklade po predpisih EU o državni pomoči (npr. http://www.broadband-europe.eu); |
| --- | --- |

21.

priznava pomembnost prispevka portalov EU pri spodbujanju izmenjav najboljše prakse med vsemi zainteresiranimi stranmi pri načrtovanju in razvoju odprtih omrežij širokopasovnega dostopa, ki uporabljajo sklade EU ter nacionalne in regionalne sklade po predpisih EU o državni pomoči (npr. http://www.broadband-europe.eu);

| 22. | se zaveda, da ima širokopasovna tehnologija velik vpliv na prihodnji razvoj celotnega evropskega enotnega trga, ter Evropsko komisijo poziva, naj v svojih prenovljenih politikah, ki jih pripravlja kot odziv na sedanje gospodarske razmere, prizna in obravnava uporabo vseh razpoložljivih mehanizmov za spodbujanje naložb v to infrastrukturo; |
| --- | --- |

22.

se zaveda, da ima širokopasovna tehnologija velik vpliv na prihodnji razvoj celotnega evropskega enotnega trga, ter Evropsko komisijo poziva, naj v svojih prenovljenih politikah, ki jih pripravlja kot odziv na sedanje gospodarske razmere, prizna in obravnava uporabo vseh razpoložljivih mehanizmov za spodbujanje naložb v to infrastrukturo;

| 23. | meni, da so lahko konkurenčnost EU, obseg in kakovost storitev, produktivnost in nazadnje tudi stopnja zaposlenosti v številnih drugih sektorjih zelo odvisne od razpoložljivosti visokohitrostnega širokopasovnega internetnega dostopa; |
| --- | --- |

23.

meni, da so lahko konkurenčnost EU, obseg in kakovost storitev, produktivnost in nazadnje tudi stopnja zaposlenosti v številnih drugih sektorjih zelo odvisne od razpoložljivosti visokohitrostnega širokopasovnega internetnega dostopa;

| 24. | v okolju, kjer državne, regionalne in lokalne oblasti ter druge institucije državljanom zagotavljajo vedno več storitev z elektronskimi sredstvi („e-uprava“, „e-zdravstvo“, „e-učenje“, „e-javno naročanje“), postaja dostop do širokopasovnih tehnologij vse pomembnejši za demokratično participacijo („e-vključenost“) (13). Sodelovanje med lokalnimi, regionalnimi, nacionalnimi in evropskimi oblastmi se lahko okrepi tudi z izboljšanjem širokopasovnega dostopa za javno upravo, zlasti glede na direktivo EU o storitvah, ki je trenutno v fazi prenosa v nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

24.

v okolju, kjer državne, regionalne in lokalne oblasti ter druge institucije državljanom zagotavljajo vedno več storitev z elektronskimi sredstvi („e-uprava“, „e-zdravstvo“, „e-učenje“, „e-javno naročanje“), postaja dostop do širokopasovnih tehnologij vse pomembnejši za demokratično participacijo („e-vključenost“) (13). Sodelovanje med lokalnimi, regionalnimi, nacionalnimi in evropskimi oblastmi se lahko okrepi tudi z izboljšanjem širokopasovnega dostopa za javno upravo, zlasti glede na direktivo EU o storitvah, ki je trenutno v fazi prenosa v nacionalno zakonodajo.

Zadostna prilagodljivost obveznosti univerzalne storitve za upoštevanje vseh smeri tržnega razvoja v državah članicah

ODBOR REGIJ

| 25. | spominja, da je ob različnih priložnostih analiziral in obravnaval razne rešitve, ki jih uporabljajo lokalne in regionalne skupnosti po vsej Evropi, ter priznava, da ni enotne rešitve, ki bi veljala za vse primere. Kar bi bilo primerno za velika mestna središča, morda ne bi ustrezalo drugim območjem, na primer majhnim hribovitim regijam s kompleksnim, neenakomernim površjem, kjer so za zagotavljanje kakršnih koli storitev potrebna dodatna prizadevanja (14); |
| --- | --- |

25.

spominja, da je ob različnih priložnostih analiziral in obravnaval razne rešitve, ki jih uporabljajo lokalne in regionalne skupnosti po vsej Evropi, ter priznava, da ni enotne rešitve, ki bi veljala za vse primere. Kar bi bilo primerno za velika mestna središča, morda ne bi ustrezalo drugim območjem, na primer majhnim hribovitim regijam s kompleksnim, neenakomernim površjem, kjer so za zagotavljanje kakršnih koli storitev potrebna dodatna prizadevanja (14);

| 26. | priznava, da so na področju digitalne pismenosti še vedno velike razlike, predvsem pri starejših, gospodarsko neaktivnih, manj izobraženih osebah in tistih, ki nimajo potrebnega digitalnega znanja, potrebnega za razvoj digitalne sposobnosti na delovnem mestu; |
| --- | --- |

26.

priznava, da so na področju digitalne pismenosti še vedno velike razlike, predvsem pri starejših, gospodarsko neaktivnih, manj izobraženih osebah in tistih, ki nimajo potrebnega digitalnega znanja, potrebnega za razvoj digitalne sposobnosti na delovnem mestu;

| 27. | poudarja pomen izobraževanja in usposabljanja, ki je prilagojeno potrebam nenehnega digitalnega razvoja družbe v celoti, s posebnim poudarkom na teh ranljivih skupinah (15); |
| --- | --- |

27.

poudarja pomen izobraževanja in usposabljanja, ki je prilagojeno potrebam nenehnega digitalnega razvoja družbe v celoti, s posebnim poudarkom na teh ranljivih skupinah (15);

| 28. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti vrzeli med razširjenostjo širokopasovnih povezav in njihovo dejansko uporabo, ki zaradi digitalne usposobljenosti prebivalstva, ki bi jo bilo mogoče izboljšati, zaostaja za svojimi možnostmi. Za premostitev te vrzeli je treba na lokalni in višji ravni sprejeti ukrepe, namenjene odpravljanju ovir pri uporabi širokopasovne povezave (npr. predstavitve interneta, ponudba javnih točk dostopa do interneta, financiranje projektov društev prebivalcev in drugih nedržavnih organizacij za šolanje in samoizobraževanje na področju digitalne pismenosti ter za spodbujanje konkurence med ponudniki širokopasovnih storitev) (16). |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti vrzeli med razširjenostjo širokopasovnih povezav in njihovo dejansko uporabo, ki zaradi digitalne usposobljenosti prebivalstva, ki bi jo bilo mogoče izboljšati, zaostaja za svojimi možnostmi. Za premostitev te vrzeli je treba na lokalni in višji ravni sprejeti ukrepe, namenjene odpravljanju ovir pri uporabi širokopasovne povezave (npr. predstavitve interneta, ponudba javnih točk dostopa do interneta, financiranje projektov društev prebivalcev in drugih nedržavnih organizacij za šolanje in samoizobraževanje na področju digitalne pismenosti ter za spodbujanje konkurence med ponudniki širokopasovnih storitev) (16).

B.   Prihodnost omrežij in interneta

Splošne ugotovitve

ODBOR REGIJ

| 29. | pozdravlja možnost pregleda novih tehnoloških dosežkov prihodnjih omrežij in interneta stvari, saj je njegova naloga ocenjevati prihodnji razvoj novih generacij internetnih tehnologij; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja možnost pregleda novih tehnoloških dosežkov prihodnjih omrežij in interneta stvari, saj je njegova naloga ocenjevati prihodnji razvoj novih generacij internetnih tehnologij;

| 30. | meni, da je internet ena najpomembnejših novosti našega časa. Njegov potencial za ustvarjanje gospodarske rasti lahko prinese bistvene koristi, kot je ustvarjanje novih storitev, odpiranje novih naložbenih in zaposlitvenih možnosti, večja produktivnost, nižji stroški ter izboljšanje kakovosti življenja (17); |
| --- | --- |

30.

meni, da je internet ena najpomembnejših novosti našega časa. Njegov potencial za ustvarjanje gospodarske rasti lahko prinese bistvene koristi, kot je ustvarjanje novih storitev, odpiranje novih naložbenih in zaposlitvenih možnosti, večja produktivnost, nižji stroški ter izboljšanje kakovosti življenja (17);

| 31. | ugotavlja, da je visokohitrostni (širokopasovni) internet v zelo kratkem času postal temelj sodobnih gospodarstev. S tem je spremenjen način, kako dostopamo do interneta in kako ga uporabljamo; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da je visokohitrostni (širokopasovni) internet v zelo kratkem času postal temelj sodobnih gospodarstev. S tem je spremenjen način, kako dostopamo do interneta in kako ga uporabljamo;

| 32. | pozdravlja željo Evropske komisije, da s sporočilom o prihodnjih komunikacijskih omrežjih utre pot verjetno največji revoluciji od nastanka interneta, tj. internetu stvari. |
| --- | --- |

32.

pozdravlja željo Evropske komisije, da s sporočilom o prihodnjih komunikacijskih omrežjih utre pot verjetno največji revoluciji od nastanka interneta, tj. internetu stvari.

Politični izzivi

ODBOR REGIJ

| 33. | upa, da bo splošni namen prihodnjega sporočila in morebitnih posodobitev regulativnega okvira spodbujati konkurenčnost, ter zagovarja cilj po vsej Skupnosti zagotoviti razpoložljivost storitev informacijske družbe, ki bodo med seboj konkurenčne (18); |
| --- | --- |

33.

upa, da bo splošni namen prihodnjega sporočila in morebitnih posodobitev regulativnega okvira spodbujati konkurenčnost, ter zagovarja cilj po vsej Skupnosti zagotoviti razpoložljivost storitev informacijske družbe, ki bodo med seboj konkurenčne (18);

| 34. | strinja se s Komisijo, da je prenos storitev z ustvarjalnimi vsebinami v spletno okolje velika sprememba, ter poudarja, da je treba vsebino novih storitev in novih digitalnih medijev ne samo načrtovati na podlagi ekonomskih meril, temveč tudi oblikovati glede na družbene in kulturne potrebe (19); |
| --- | --- |

34.

strinja se s Komisijo, da je prenos storitev z ustvarjalnimi vsebinami v spletno okolje velika sprememba, ter poudarja, da je treba vsebino novih storitev in novih digitalnih medijev ne samo načrtovati na podlagi ekonomskih meril, temveč tudi oblikovati glede na družbene in kulturne potrebe (19);

| 35. | poziva svoje člane, naj poudarijo pomen ohranjanja kulturne raznolikosti in identitete v pluralistični evropski družbi v prihodnjem digitalnem okolju (20); |
| --- | --- |

35.

poziva svoje člane, naj poudarijo pomen ohranjanja kulturne raznolikosti in identitete v pluralistični evropski družbi v prihodnjem digitalnem okolju (20);

| 36. | poudarja pomen novega pristopa, ki bo javne spletne storitve približal državljanom, ter vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri oblikovanju tega pristopa. To je še posebej pomembno za obrobne, najbolj oddaljene in podeželske regije ter za otoške skupnosti, kjer so družbeno-gospodarske koristi razvoja IKT bistvenega pomena za kohezijo, lahko pa imajo tudi veliko dodano vrednost (21); |
| --- | --- |

36.

poudarja pomen novega pristopa, ki bo javne spletne storitve približal državljanom, ter vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri oblikovanju tega pristopa. To je še posebej pomembno za obrobne, najbolj oddaljene in podeželske regije ter za otoške skupnosti, kjer so družbeno-gospodarske koristi razvoja IKT bistvenega pomena za kohezijo, lahko pa imajo tudi veliko dodano vrednost (21);

| 37. | poudarja, da morajo uprave za preprečevanje marginalizacije pri javnih storitvah uporabljati večkanalno strategijo, ki uporabnikom omogoča interakcijo s storitvami prek želenega kanala (okence, spletna stran, digitalna televizija, mobilna telefonija itd.) (22); |
| --- | --- |

37.

poudarja, da morajo uprave za preprečevanje marginalizacije pri javnih storitvah uporabljati večkanalno strategijo, ki uporabnikom omogoča interakcijo s storitvami prek želenega kanala (okence, spletna stran, digitalna televizija, mobilna telefonija itd.) (22);

| 38. | poudarja vlogo interaktivnega spleta (WEB 2.0), ki temelji na skupnostih. Ta interaktivni splet prinaša revolucionarno spremembo v komuniciranje med državljani in lokalnimi skupnostmi, zagotavlja največjo možno stopnjo preglednosti v procesih odločanja in krepi participativno demokracijo; |
| --- | --- |

38.

poudarja vlogo interaktivnega spleta (WEB 2.0), ki temelji na skupnostih. Ta interaktivni splet prinaša revolucionarno spremembo v komuniciranje med državljani in lokalnimi skupnostmi, zagotavlja največjo možno stopnjo preglednosti v procesih odločanja in krepi participativno demokracijo;

| 39. | poziva Komisijo, naj pripravi dodatna navodila, kako naj se regije in mesta uskladijo s predpisi EU o državni pomoči, zlasti v zvezi s prehodom na naslednjo generacijo širokopasovne povezave, kjer trg teh storitev in razširjanje širokopasovne povezave v regijah nista uspešna; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj pripravi dodatna navodila, kako naj se regije in mesta uskladijo s predpisi EU o državni pomoči, zlasti v zvezi s prehodom na naslednjo generacijo širokopasovne povezave, kjer trg teh storitev in razširjanje širokopasovne povezave v regijah nista uspešna;

| 40. | poudarja, da je treba načrtovati prihodnost interneta tako, da se lahko odzove na nove nevarnosti za otroke in mlade, ki nastajajo z digitalno konvergenco, vedno lažjim dostopom do širokopasovne povezave in novimi spletnimi pripomočki za končne uporabnike (23); |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba načrtovati prihodnost interneta tako, da se lahko odzove na nove nevarnosti za otroke in mlade, ki nastajajo z digitalno konvergenco, vedno lažjim dostopom do širokopasovne povezave in novimi spletnimi pripomočki za končne uporabnike (23);

| 41. | opozarja na poseben pomen varnega prenosa podatkov ter boja proti nezakoniti in škodljivi spletni vsebini (24). Družba je še posebej občutljiva na vprašanja varstva potrošnikov in osebnih podatkov (25); |
| --- | --- |

41.

opozarja na poseben pomen varnega prenosa podatkov ter boja proti nezakoniti in škodljivi spletni vsebini (24). Družba je še posebej občutljiva na vprašanja varstva potrošnikov in osebnih podatkov (25);

| 42. | izraža priznanje Evropski komisiji za pozornost, ki jo je namenila izboljšanju varstva zasebnosti in osebnih podatkov na področju elektronskih komunikacij; |
| --- | --- |

42.

izraža priznanje Evropski komisiji za pozornost, ki jo je namenila izboljšanju varstva zasebnosti in osebnih podatkov na področju elektronskih komunikacij;

| 43. | poziva h krepitvi predpisov o varnosti in k izboljšanju mehanizmov za nadzor izvajanja ter opozarja Evropsko komisijo na dejstvo, da je za nekatere ukrepe za zagotavljanje varnosti omrežij in varstvo potrošnikov potrebno usklajevanje in izvajanje na mednarodni ravni, prej kakor na ravni EU (26); |
| --- | --- |

43.

poziva h krepitvi predpisov o varnosti in k izboljšanju mehanizmov za nadzor izvajanja ter opozarja Evropsko komisijo na dejstvo, da je za nekatere ukrepe za zagotavljanje varnosti omrežij in varstvo potrošnikov potrebno usklajevanje in izvajanje na mednarodni ravni, prej kakor na ravni EU (26);

| 44. | upa, da bodo nadaljnje dejavnosti usmerjene k pospeševanju in spodbujanju razvoja in uporabi tehničnih rešitev za obravnavo nezakonite vsebine in škodljivega vedenja na spletu ter k spodbujanju sodelovanja in izmenjavi dobrih praks med različnimi zainteresiranimi stranmi na lokalni, regionalni, evropski in mednarodni ravni (27); |
| --- | --- |

44.

upa, da bodo nadaljnje dejavnosti usmerjene k pospeševanju in spodbujanju razvoja in uporabi tehničnih rešitev za obravnavo nezakonite vsebine in škodljivega vedenja na spletu ter k spodbujanju sodelovanja in izmenjavi dobrih praks med različnimi zainteresiranimi stranmi na lokalni, regionalni, evropski in mednarodni ravni (27);

| 45. | se zaveda, da sektor izobraževanja potrebuje funkcionalne storitve širokopasovne povezave za pripravo učnih gradiv za informacijsko tehnologijo in medijske veščine, s katerimi bi zajeli varna spletna okolja. Poudarja, da se ukrepi ne bi smeli nanašati izključno na zaščito otrok, temveč bi jim poleg tega morali omogočati, da aktivno obvladajo uporabo interneta (razvijanje samostojnosti) (28); |
| --- | --- |

45.

se zaveda, da sektor izobraževanja potrebuje funkcionalne storitve širokopasovne povezave za pripravo učnih gradiv za informacijsko tehnologijo in medijske veščine, s katerimi bi zajeli varna spletna okolja. Poudarja, da se ukrepi ne bi smeli nanašati izključno na zaščito otrok, temveč bi jim poleg tega morali omogočati, da aktivno obvladajo uporabo interneta (razvijanje samostojnosti) (28);

| 46. | priporoča, da se tako znotraj kot zunaj EU uskladijo preiskovalne dejavnosti na zadevnih področjih ter da se razvije znanje o načinih uporabe spletne tehnologije, s tem povezanih tveganjih ter možnih škodljivih učinkih uporabe spletnih tehnologij, vključno s tehničnimi, psihološkimi in socialnimi vprašanji (29); |
| --- | --- |

46.

priporoča, da se tako znotraj kot zunaj EU uskladijo preiskovalne dejavnosti na zadevnih področjih ter da se razvije znanje o načinih uporabe spletne tehnologije, s tem povezanih tveganjih ter možnih škodljivih učinkih uporabe spletnih tehnologij, vključno s tehničnimi, psihološkimi in socialnimi vprašanji (29);

| 47. | meni, da uspešnosti regulativne telekomunikacijske politike ni mogoče zanesljivo oceniti na nacionalni ravni, ker se zagotavljanje telekomunikacij in storitev razlikuje ne samo med regijami EU, ampak tudi znotraj regij: gosto naseljena mesta in podeželska območja se npr. v vsaki regiji bistveno razlikujejo od nacionalnega povprečja (30); |
| --- | --- |

47.

meni, da uspešnosti regulativne telekomunikacijske politike ni mogoče zanesljivo oceniti na nacionalni ravni, ker se zagotavljanje telekomunikacij in storitev razlikuje ne samo med regijami EU, ampak tudi znotraj regij: gosto naseljena mesta in podeželska območja se npr. v vsaki regiji bistveno razlikujejo od nacionalnega povprečja (30);

| 48. | Evropsko komisijo poziva, naj bolj natančno spremlja razpoložljivost in kakovost storitev tudi na nižji geografski ravni od dosedanje, da bi več pozornosti namenili razlikam med regionalnimi trgi in zagotovili vključenost (31). |
| --- | --- |

48.

Evropsko komisijo poziva, naj bolj natančno spremlja razpoložljivost in kakovost storitev tudi na nižji geografski ravni od dosedanje, da bi več pozornosti namenili razlikam med regionalnimi trgi in zagotovili vključenost (31).

Posebni ukrepi

ODBOR REGIJ

| 49. | poudarja, da prosta konkurenca na področju telekomunikacij ne zagotavlja enakega uspeha in storitev za vse regije ali podregije. Predpise o univerzalni storitvi je treba redno in proaktivno posodabljati, da bi zagotovili dejansko splošen dostop do informacijske družbe (32); |
| --- | --- |

49.

poudarja, da prosta konkurenca na področju telekomunikacij ne zagotavlja enakega uspeha in storitev za vse regije ali podregije. Predpise o univerzalni storitvi je treba redno in proaktivno posodabljati, da bi zagotovili dejansko splošen dostop do informacijske družbe (32);

| 50. | predlaga vključitev storitve širokopasovne povezave v obseg sedanje Direktive o univerzalni storitvi in poziva nacionalne regulativne organe, naj pregledno določijo ukrepe, upoštevajo tehnološki razvoj in izboljšave v zvezi s hitrostjo prenosa ter podrobno prikažejo vire in na koncu tudi kazni, ki jih nameravajo uporabljati za uresničitev funkcionalnega in odprtega interneta v svoji državi. Odbor regij poziva Evropsko komisijo, naj skrbi za to, da lokalne in regionalne oblasti ter končni potrošniki v ustreznih regijah ne bi bili prizadeti, ne finančno in ne zaradi zamud ponudnikov, ki bi čakali na rezultate nastajajočih dogovorov o univerzalni storitvi v dani državi članici (33); |
| --- | --- |

50.

predlaga vključitev storitve širokopasovne povezave v obseg sedanje Direktive o univerzalni storitvi in poziva nacionalne regulativne organe, naj pregledno določijo ukrepe, upoštevajo tehnološki razvoj in izboljšave v zvezi s hitrostjo prenosa ter podrobno prikažejo vire in na koncu tudi kazni, ki jih nameravajo uporabljati za uresničitev funkcionalnega in odprtega interneta v svoji državi. Odbor regij poziva Evropsko komisijo, naj skrbi za to, da lokalne in regionalne oblasti ter končni potrošniki v ustreznih regijah ne bi bili prizadeti, ne finančno in ne zaradi zamud ponudnikov, ki bi čakali na rezultate nastajajočih dogovorov o univerzalni storitvi v dani državi članici (33);

| 51. | predlaga določitev jasnih parametrov (kot so gostota prebivalstva, topografija, zmogljivost omrežja, in geografske razmere), ki jih je treba upoštevati pri določitvi prednostnih območij, na katerih se je pokazalo, da tržni mehanizmi sami ne zadoščajo; |
| --- | --- |

51.

predlaga določitev jasnih parametrov (kot so gostota prebivalstva, topografija, zmogljivost omrežja, in geografske razmere), ki jih je treba upoštevati pri določitvi prednostnih območij, na katerih se je pokazalo, da tržni mehanizmi sami ne zadoščajo;

| 52. | meni, da v prihodnosti raven zahtevane univerzalne storitve ne bi smeli postaviti prenizko, da bi zadovoljili potrebe trenutnih in prihodnjih uporabnikov. Upoštevati je treba hitrejšo funkcionalno internetno povezavo, ki bo v prihodnosti omogočala hiter tehnološki napredek. Države članice je treba spodbujati, da na nacionalni ravni sprejmejo strožje zahteve za univerzalno storitev v skladu s členom 32 sedanje direktive (34); |
| --- | --- |

52.

meni, da v prihodnosti raven zahtevane univerzalne storitve ne bi smeli postaviti prenizko, da bi zadovoljili potrebe trenutnih in prihodnjih uporabnikov. Upoštevati je treba hitrejšo funkcionalno internetno povezavo, ki bo v prihodnosti omogočala hiter tehnološki napredek. Države članice je treba spodbujati, da na nacionalni ravni sprejmejo strožje zahteve za univerzalno storitev v skladu s členom 32 sedanje direktive (34);

| 53. | se zaveda, da je treba opredeliti in obravnavati različne načine zagotavljanja širokopasovne povezave do posameznih priključkov, pri čemer bi uporabljali omrežja odprtega dostopa iz central za izmenjavo telekomunikacij; |
| --- | --- |

53.

se zaveda, da je treba opredeliti in obravnavati različne načine zagotavljanja širokopasovne povezave do posameznih priključkov, pri čemer bi uporabljali omrežja odprtega dostopa iz central za izmenjavo telekomunikacij;

| 54. | spodbuja javne organe, zlasti občinske, da hkrati vlagajo v nova omrežja in zmanjšujejo stroške gradbenih del, npr. z olajšanjem dostopa do svojih vodov ali usklajenim izvajanjem takšnih del z deli na cesti ali na drugi infrastrukturi, zlasti električni ali kanalizacijski; |
| --- | --- |

54.

spodbuja javne organe, zlasti občinske, da hkrati vlagajo v nova omrežja in zmanjšujejo stroške gradbenih del, npr. z olajšanjem dostopa do svojih vodov ali usklajenim izvajanjem takšnih del z deli na cesti ali na drugi infrastrukturi, zlasti električni ali kanalizacijski;

| 55. | zahteva od javnih organov in komunalnih služb, da omogočijo dostop do infrastrukture z zagotavljanjem zadostnega števila vodov z odprtim dostopom na zelenih površinah, pripravijo zemljevide obstoječe infrastrukture in objavljajo načrte za javna dela ter poenostavijo usklajevanje med ponudniki storitev in lastniki stavb, ko se v nove prostore polagajo kabli; |
| --- | --- |

55.

zahteva od javnih organov in komunalnih služb, da omogočijo dostop do infrastrukture z zagotavljanjem zadostnega števila vodov z odprtim dostopom na zelenih površinah, pripravijo zemljevide obstoječe infrastrukture in objavljajo načrte za javna dela ter poenostavijo usklajevanje med ponudniki storitev in lastniki stavb, ko se v nove prostore polagajo kabli;

| 56. | priporoča, da je treba najti nove učinkovite in prilagodljive načine za posege – bodisi prek politik, ki bodo nudile gospodarsko podporo infrastrukturnim projektom, ki so določeni na lokalni in regionalni ravni, usklajujejo pa se na nacionalni ravni in ravni EU, bodisi prek smernic za reševanje tržnih pomanjkljivosti, ki so na zgoraj omenjenih območjih pogoste – pri tem pa je treba upoštevati načela EU o svobodni konkurenci (35); |
| --- | --- |

56.

priporoča, da je treba najti nove učinkovite in prilagodljive načine za posege – bodisi prek politik, ki bodo nudile gospodarsko podporo infrastrukturnim projektom, ki so določeni na lokalni in regionalni ravni, usklajujejo pa se na nacionalni ravni in ravni EU, bodisi prek smernic za reševanje tržnih pomanjkljivosti, ki so na zgoraj omenjenih območjih pogoste – pri tem pa je treba upoštevati načela EU o svobodni konkurenci (35);

| 57. | priporoča spodbujanje in izmenjavo najboljših praks (36) na pobudo lokalnih in regionalnih oblasti, ki pri ponudbi in uporabi širokopasovnih priključkov omogočajo optimalno uporabo Strukturnih skladov, Sklada za kmetijstvo in razvoj podeželja ter državnih pomoči. OR je večkrat izrazil potrebo po takšnem pristopu in razložil njegove koristi; |
| --- | --- |

57.

priporoča spodbujanje in izmenjavo najboljših praks (36) na pobudo lokalnih in regionalnih oblasti, ki pri ponudbi in uporabi širokopasovnih priključkov omogočajo optimalno uporabo Strukturnih skladov, Sklada za kmetijstvo in razvoj podeželja ter državnih pomoči. OR je večkrat izrazil potrebo po takšnem pristopu in razložil njegove koristi;

| 58. | poziva Komisijo, naj uporabi kazalnike regionalne razširjenosti in uporabe IKT, ki bodo zagotovili stalno pridobivanje podatkov, uporabnih in nujnih za sprejemanje ukrepov za približevanje regij tako na gospodarskem in socialnem kot na tehnološkem področju (37); |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj uporabi kazalnike regionalne razširjenosti in uporabe IKT, ki bodo zagotovili stalno pridobivanje podatkov, uporabnih in nujnih za sprejemanje ukrepov za približevanje regij tako na gospodarskem in socialnem kot na tehnološkem področju (37);

| 59. | poziva k oblikovanju odločnih predlogov, kako zagovarjati interese uporabnikov in potrošnikov v primeru revizije direktive o univerzalni storitvi (38); |
| --- | --- |

59.

poziva k oblikovanju odločnih predlogov, kako zagovarjati interese uporabnikov in potrošnikov v primeru revizije direktive o univerzalni storitvi (38);

| 60. | poziva Komisijo, naj spodbuja vključevanje javnosti, da bi se izboljšala učinkovitost uprave in storitev, ter ustanovi stalno spletno mesto, kamor bi uporabniki lahko pošiljali pripombe in predloge (39). |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj spodbuja vključevanje javnosti, da bi se izboljšala učinkovitost uprave in storitev, ter ustanovi stalno spletno mesto, kamor bi uporabniki lahko pošiljali pripombe in predloge (39).

V Bruslju, 13. februarja 2009

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 520/99 fin.

1

(2)  CdR 5/2008 fin.

2

(3)  CdR 94/2008 fin.

3

(4)  CdR 5/2008 fin.

4

(5)  CdR 5/2008 fin, CdR 272/2006 fin.

5

(6)  CdR 252/2005 fin.

6

(7)  CdR 5/2008 fin.

7

(8)  CdR 272/2006 fin.

8

(9)  CdR 5/2008 fin.

9

(10)  CdR 5/2008 fin.

10

(11)  CdR 272/2006 fin.

11

(12)  CdR 4/2008 fin.

12

(13)  Vloga, ki jo ima dostop do storitev širokopasovnih storitev za številne druge gospodarske sektorje in javno upravo, je bila poudarjena tudi v prejšnjih mnenjih Odbora regij; glej: mnenje o premoščanju širokopasovne vrzeli in akcijskem načrtu za e-upravo i2010, 13. februar 2007, UL C 146, 30. junij 2007, str. 63–68, točke 1.3–1.5; mnenje Odbora regij z dne 13. aprila 2000 (opomba 40), točka 2.3.

13

(14)  CdR 272/2006 fin.

14

(15)  CdR 5/2008 fin.

15

(16)  CdR 272/2006 fin.

16

(17)  CdR 272/2006 fin.

17

(18)  CdR 274/2000 fin.

18

(19)  CdR 252/2005 fin.

19

(20)  CdR 94/2008 fin.

20

(21)  CdR 5/2008 fin.

21

(22)  CdR 272/2006 fin.

22

(23)  IDATE, maj 2006; glej prilogo.

23

(24)  CdR 252/2005 fin.

24

(25)  CdR 252/2005 fin.

25

(26)  CdR 4/2008 fin.

26

(27)  CdR 174/2008 fin.

27

(28)  CdR 174/2008 fin.

28

(29)  CdR 174/2008 fin.

29

(30)  CdR 52/2001 fin.

30

(31)  CdR 274/2000 fin.

31

(32)  CdR 520/99 fin.

32

(33)  CdR 272/2006 fin.

33

(34)  CdR 274/2000 fin.

34

(35)  CdR 272/2006 fin.

35

(36)  http://www.broadband-europe.eu

36

(37)  CdR 5/2008 fin.

37

(38)  CdR 274/2000 fin.

38

(39)  CdR 272/2006 fin.

39

---

III Pripravljalni akti

Odbor regij

78. plenarno zasedanje 12. in 13. februarja 2008

| 28.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/47

---

Mnenje Odbora regij okolju prijaznejši promet

2009/C 120/09

ODBOR REGIJ

| — | izraža zadovoljstvo, da predlog nove direktive prvič predvideva načelo interiorizacije zunanjih stroškov, in da so bile pred predlogom za spremembo direktive o cestnih pristojbinah izvedene obsežne študije, v katerih je bila problematika temeljito obravnavana; |
| --- | --- |

—

izraža zadovoljstvo, da predlog nove direktive prvič predvideva načelo interiorizacije zunanjih stroškov, in da so bile pred predlogom za spremembo direktive o cestnih pristojbinah izvedene obsežne študije, v katerih je bila problematika temeljito obravnavana;

| — | opozarja, da so bili v beli knjigi o prometu določeni naslednji cilji evropske prometne politike: uravnoteženo razmerje med različnimi vrstami prevoza, obdavčitev po enotnih, od vrste prevoza neodvisnih načelih za boljše zaračunavanje stroškov prometa, enake možnosti za različne vrste prevoza, spodbujanje popolne interiorizacije družbenih in okoljskih stroškov, vračunavanje stroškov za infrastrukturo in zunanjih stroškov, povezanih z nesrečami, onesnaževanjem okolja, obremenjevanjem s hrupom in zastoji, v stroške uporabe infrastrukture, ter veljavnost teh načel za vse vrste prevoza in za vse kategorije uporabnikov; |
| --- | --- |

—

opozarja, da so bili v beli knjigi o prometu določeni naslednji cilji evropske prometne politike: uravnoteženo razmerje med različnimi vrstami prevoza, obdavčitev po enotnih, od vrste prevoza neodvisnih načelih za boljše zaračunavanje stroškov prometa, enake možnosti za različne vrste prevoza, spodbujanje popolne interiorizacije družbenih in okoljskih stroškov, vračunavanje stroškov za infrastrukturo in zunanjih stroškov, povezanih z nesrečami, onesnaževanjem okolja, obremenjevanjem s hrupom in zastoji, v stroške uporabe infrastrukture, ter veljavnost teh načel za vse vrste prevoza in za vse kategorije uporabnikov;

| — | opozarja, da je eden najpomembnejših ciljev evropske prometne politike preusmeritev čezmejnega tovornega prometa – in še zlasti čezmejnega težkega tovornega prometa – s cest na železnico in da mora EU uresničitev tega cilja zagotoviti s primernimi ukrepi, če za to obstaja dovolj prostih zmogljivosti; |
| --- | --- |

—

opozarja, da je eden najpomembnejših ciljev evropske prometne politike preusmeritev čezmejnega tovornega prometa – in še zlasti čezmejnega težkega tovornega prometa – s cest na železnico in da mora EU uresničitev tega cilja zagotoviti s primernimi ukrepi, če za to obstaja dovolj prostih zmogljivosti;

| — | meni, da zaračunavanje zunanjih stroškov na odsekih vseevropskih prometnih omrežij ne sme biti prepuščeno državam članicam. Vzpostaviti je treba pregleden sistem z ustreznimi merili, in države članice z različnimi ukrepi spodbujati, da zaračunavajo zunanje stroške in tako pridobljen dohodek uporabljajo namensko. |
| --- | --- |

—

meni, da zaračunavanje zunanjih stroškov na odsekih vseevropskih prometnih omrežij ne sme biti prepuščeno državam članicam. Vzpostaviti je treba pregleden sistem z ustreznimi merili, in države članice z različnimi ukrepi spodbujati, da zaračunavajo zunanje stroške in tako pridobljen dohodek uporabljajo namensko.

| Poročevalec | : | Herwig van Staa (AT/EPP), predsednik deželnega zbora Tirolske |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Herwig van Staa (AT/EPP), predsednik deželnega zbora Tirolske

Referenčni dokumenti

Sporočilo Komisije Ukrepi za okolju prijaznejši promet

COM(2008) 433 konč.

Sporočilo Komisije Strategija za izvajanje interiorizacije zunanjih stroškov

COM(2008) 435 konč.

Predlog za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila

COM(2008) 436 konč.

Sporočilo Komisije Ukrepi za zmanjšanje hrupa železniškega prometa za obstoječi vozni park

COM(2008) 432 konč.

POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Uvod

| 1. | opozarja, da se Evropska komisija v svoji beli knjigi Evropska prometna politika do leta 2010: usmeritve za prihodnost z dne 12. septembra 2001, COM(2001) 370 konč., glede cilja dejanskih stroškov sklicuje na Evropski svet iz Göteborga in se opredeljuje za popolno interiorizacijo socialnih in okoljskih stroškov na podlagi trajnostne prometne politike; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da se Evropska komisija v svoji beli knjigi Evropska prometna politika do leta 2010: usmeritve za prihodnost z dne 12. septembra 2001, COM(2001) 370 konč., glede cilja dejanskih stroškov sklicuje na Evropski svet iz Göteborga in se opredeljuje za popolno interiorizacijo socialnih in okoljskih stroškov na podlagi trajnostne prometne politike;

| 2. | ugotavlja, da Evropska komisija poudarja nujnost ukrepov, da se povečevanje prometa s preusmerjanjem s cest na železnico, vodne poti in javni potniški promet jasno loči od rasti BDP. Evropska komisija dodaja, da mora obdavčevanje potekati po enotnih načelih, ki niso odvisna od vrste prometa, da se tako doseže boljše zaračunavanje stroškov prometa in s tem enake možnosti za različne vrste prometa, ter navaja, da morajo stroški za uporabo infrastrukture zajemati tako stroške infrastrukture kot tudi zunanje stroške, povezane z nesrečami, onesnaževanjem zraka, hrupom in zastoji; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da Evropska komisija poudarja nujnost ukrepov, da se povečevanje prometa s preusmerjanjem s cest na železnico, vodne poti in javni potniški promet jasno loči od rasti BDP. Evropska komisija dodaja, da mora obdavčevanje potekati po enotnih načelih, ki niso odvisna od vrste prometa, da se tako doseže boljše zaračunavanje stroškov prometa in s tem enake možnosti za različne vrste prometa, ter navaja, da morajo stroški za uporabo infrastrukture zajemati tako stroške infrastrukture kot tudi zunanje stroške, povezane z nesrečami, onesnaževanjem zraka, hrupom in zastoji;

| 3. | obžaluje, da vmesno poročilo o beli knjigi Evropske komisije o prometu iz leta 2001 (sporočilo Komisije z dne 22. junija 2006, COM(2006) 314 konč.) vsebuje le malo novih pobud za uresničitev uskladitve stroškov v prometu z dejanskimi stroški. Novost je le nov instrument v zvezi z zaračunavanjem pristojbin za uporabo cest za financiranje infrastrukture in optimizacijo prometa v poglavju Pametno zaračunavanje. Te pristojbine je mogoče razdeliti na stopnje, da se upoštevajo okoljski učinki ali tveganja zastojev, zlasti v mestih in na okoljsko občutljivih območjih, kjer bi bilo mogoče uporabljati tudi druge oblike dodeljevanja zmogljivosti, npr. tržno menjavo pravic do tranzitnega prometa; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da vmesno poročilo o beli knjigi Evropske komisije o prometu iz leta 2001 (sporočilo Komisije z dne 22. junija 2006, COM(2006) 314 konč.) vsebuje le malo novih pobud za uresničitev uskladitve stroškov v prometu z dejanskimi stroški. Novost je le nov instrument v zvezi z zaračunavanjem pristojbin za uporabo cest za financiranje infrastrukture in optimizacijo prometa v poglavju Pametno zaračunavanje. Te pristojbine je mogoče razdeliti na stopnje, da se upoštevajo okoljski učinki ali tveganja zastojev, zlasti v mestih in na okoljsko občutljivih območjih, kjer bi bilo mogoče uporabljati tudi druge oblike dodeljevanja zmogljivosti, npr. tržno menjavo pravic do tranzitnega prometa;

| 4. | ugotavlja, da Komisija s sedanjim svežnjem ukrepov za okolju prijaznejši promet (Greening Transport Package) in s predlogom za revizijo direktive o cestnih pristojbinah za uporabo infrastrukture izpolnjuje svojo obveznost iz člena 11 Direktive 2006/38/ES, da bo predložila splošno uporaben, pregleden model za oceno vseh zunanjih stroškov v prometu, ki naj bi bil temelj za prihodnje izračune pristojbin za uporabo infrastrukture. Ta model spremljata analiza učinkov interiorizacije zunanjih stroškov za vse vrste prevoza in strategija za postopno uporabo tega modela za vse vrste prevoza; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da Komisija s sedanjim svežnjem ukrepov za okolju prijaznejši promet (Greening Transport Package) in s predlogom za revizijo direktive o cestnih pristojbinah za uporabo infrastrukture izpolnjuje svojo obveznost iz člena 11 Direktive 2006/38/ES, da bo predložila splošno uporaben, pregleden model za oceno vseh zunanjih stroškov v prometu, ki naj bi bil temelj za prihodnje izračune pristojbin za uporabo infrastrukture. Ta model spremljata analiza učinkov interiorizacije zunanjih stroškov za vse vrste prevoza in strategija za postopno uporabo tega modela za vse vrste prevoza;

| 5. | opozarja, da je interiorizacija stroškov prometa nujen korak, ki pa ga morajo spremljati nadaljnji ukrepi, da bi ponudba prometa postala privlačnejša, tako za podjetja kot za zasebnike, ki bi morali imeti dostop do zadostne infrastrukture za izpolnjevanje njihovih potreb. V ta namen je treba pri svežnju ukrepov za zgraditev železniških omrežij za tovorni promet doseči napredek, pri čemer je treba namenjati prednost še zlasti vseevropskim prometnim omrežjem, čimbolj razviti koncepte menjav med različnimi železniškimi sistemi in hitro najti rešitev za težave, ki se pojavljajo zaradi različne širine tirov. |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je interiorizacija stroškov prometa nujen korak, ki pa ga morajo spremljati nadaljnji ukrepi, da bi ponudba prometa postala privlačnejša, tako za podjetja kot za zasebnike, ki bi morali imeti dostop do zadostne infrastrukture za izpolnjevanje njihovih potreb. V ta namen je treba pri svežnju ukrepov za zgraditev železniških omrežij za tovorni promet doseči napredek, pri čemer je treba namenjati prednost še zlasti vseevropskim prometnim omrežjem, čimbolj razviti koncepte menjav med različnimi železniškimi sistemi in hitro najti rešitev za težave, ki se pojavljajo zaradi različne širine tirov.

Direktiva o cestnih pristojbinah

ODBOR REGIJ

| 6. | izraža zadovoljstvo, da predlog nove direktive prvič predvideva načelo interiorizacije zunanjih stroškov, in da so bile pred predlogom za spremembo direktive o cestnih pristojbinah izvedene obsežne študije, v katerih je bila problematika temeljito obravnavana; |
| --- | --- |

6.

izraža zadovoljstvo, da predlog nove direktive prvič predvideva načelo interiorizacije zunanjih stroškov, in da so bile pred predlogom za spremembo direktive o cestnih pristojbinah izvedene obsežne študije, v katerih je bila problematika temeljito obravnavana;

| 7. | izraža zadovoljstvo tudi s tem, da je s prenosom člena 11 Direktive 2006/38/ES Evropska komisija naročila pripravo študije o dobrih praksah za oceno zunanjih stroškov in leta 2007 predložila priročnik za oceno zunanjih stroškov v prometnem sektorju (Handbook on estimation of external cost in the transport sector, 2007); |
| --- | --- |

7.

izraža zadovoljstvo tudi s tem, da je s prenosom člena 11 Direktive 2006/38/ES Evropska komisija naročila pripravo študije o dobrih praksah za oceno zunanjih stroškov in leta 2007 predložila priročnik za oceno zunanjih stroškov v prometnem sektorju (Handbook on estimation of external cost in the transport sector, 2007);

| 8. | opozarja, da je eden najpomembnejših ciljev evropske prometne politike preusmeritev čezmejnega tovornega prometa – in še zlasti čezmejnega težkega tovornega prometa – s cest na železnico in da mora EU uresničitev tega cilja zagotoviti s primernimi ukrepi, če za to obstaja dovolj prostih zmogljivosti. Poleg tega si mora EU prizadevati za vzpostavitev potrebne infrastrukture, zlasti v okviru vseevropskih prometnih omrežij; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da je eden najpomembnejših ciljev evropske prometne politike preusmeritev čezmejnega tovornega prometa – in še zlasti čezmejnega težkega tovornega prometa – s cest na železnico in da mora EU uresničitev tega cilja zagotoviti s primernimi ukrepi, če za to obstaja dovolj prostih zmogljivosti. Poleg tega si mora EU prizadevati za vzpostavitev potrebne infrastrukture, zlasti v okviru vseevropskih prometnih omrežij;

| 9. | opozarja, da so bili v beli knjigi o prometu določeni naslednji cilji evropske prometne politike: uravnoteženo razmerje med različnimi vrstami prevoza, obdavčitev po enotnih, od vrste prevoza neodvisnih načelih za boljše zaračunavanje stroškov prometa, enake možnosti za različne vrste prevoza, spodbujanje popolne interiorizacije družbenih in okoljskih stroškov, vračunavanje stroškov za infrastrukturo in zunanjih stroškov, povezanih z nesrečami, onesnaževanjem okolja, obremenjevanjem s hrupom in zastoji, v stroške uporabe infrastrukture, ter veljavnost teh načel za vse vrste prevoza in za vse kategorije uporabnikov; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da so bili v beli knjigi o prometu določeni naslednji cilji evropske prometne politike: uravnoteženo razmerje med različnimi vrstami prevoza, obdavčitev po enotnih, od vrste prevoza neodvisnih načelih za boljše zaračunavanje stroškov prometa, enake možnosti za različne vrste prevoza, spodbujanje popolne interiorizacije družbenih in okoljskih stroškov, vračunavanje stroškov za infrastrukturo in zunanjih stroškov, povezanih z nesrečami, onesnaževanjem okolja, obremenjevanjem s hrupom in zastoji, v stroške uporabe infrastrukture, ter veljavnost teh načel za vse vrste prevoza in za vse kategorije uporabnikov;

| 10. | opozarja, da Komisija pri interiorizaciji zunanjih stroškov v cestnem prometu ni upoštevala stroškov nesreč. Komisija poudarja, da so bili ti stroški vračunani prek zavarovalnih premij zavarovalnic. Odbor meni, da zavarovalne premije v večini primerov niso zadostna spodbuda za zagotovitev varnega vedenja med vožnjo. Zavarovalne premije poleg tega ne upoštevajo družbenih stroškov nesreč. EU bi morala zato ustvariti okvir za ocenjevanje in izračun zunanjih stroškov nesreč. Na podlagi tega bo lahko vsaka država članica sama odločala, ali je treba zunanje stroške pri stroških nesreč interiorizirati prek zavarovalnih premij ali kako drugače; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da Komisija pri interiorizaciji zunanjih stroškov v cestnem prometu ni upoštevala stroškov nesreč. Komisija poudarja, da so bili ti stroški vračunani prek zavarovalnih premij zavarovalnic. Odbor meni, da zavarovalne premije v večini primerov niso zadostna spodbuda za zagotovitev varnega vedenja med vožnjo. Zavarovalne premije poleg tega ne upoštevajo družbenih stroškov nesreč. EU bi morala zato ustvariti okvir za ocenjevanje in izračun zunanjih stroškov nesreč. Na podlagi tega bo lahko vsaka država članica sama odločala, ali je treba zunanje stroške pri stroških nesreč interiorizirati prek zavarovalnih premij ali kako drugače;

| 11. | opozarja, da je treba po mnenju Evropske komisije spremeniti družbene vzorce prometa s spodbujanjem boljše uporabe načinov javnega prevoza pri uporabnikih, ker teh ni mogoče ločiti od splošnih okoljskih in podnebnih ciljev EU, in da je treba ukrepe EU v smislu trajnostne mobilnosti presojati ne samo v skladu s členom 71 Pogodbe o ES, temveč enako tudi v skladu s členi 6, 174 in 176 Pogodbe o ES, ker je večja prijaznost do okolja in učinkovitost osrednji cilj skupne prometne politike; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je treba po mnenju Evropske komisije spremeniti družbene vzorce prometa s spodbujanjem boljše uporabe načinov javnega prevoza pri uporabnikih, ker teh ni mogoče ločiti od splošnih okoljskih in podnebnih ciljev EU, in da je treba ukrepe EU v smislu trajnostne mobilnosti presojati ne samo v skladu s členom 71 Pogodbe o ES, temveč enako tudi v skladu s členi 6, 174 in 176 Pogodbe o ES, ker je večja prijaznost do okolja in učinkovitost osrednji cilj skupne prometne politike;

| 12. | vendar ima pridržke glede primernosti obravnavanega predloga za zagotovitev uresničitve navedenih ciljev evropske prometne politike, še zlasti, ker zaračunavanje vseh zunanjih stroškov, kot predvideva Direktiva 2006/38/ES, vsaj za zdaj ni predvideno in ker predlog Evropske komisije še naprej prepušča državam članicam, ali bodo uvedle cestnino in na katerih odsekih vseevropskih prometnih omrežij. Treba je upoštevati poseben ustavnopravni položaj skandinavskih držav glede obdavčevanja cestnega tovornega prometa; |
| --- | --- |

12.

vendar ima pridržke glede primernosti obravnavanega predloga za zagotovitev uresničitve navedenih ciljev evropske prometne politike, še zlasti, ker zaračunavanje vseh zunanjih stroškov, kot predvideva Direktiva 2006/38/ES, vsaj za zdaj ni predvideno in ker predlog Evropske komisije še naprej prepušča državam članicam, ali bodo uvedle cestnino in na katerih odsekih vseevropskih prometnih omrežij. Treba je upoštevati poseben ustavnopravni položaj skandinavskih držav glede obdavčevanja cestnega tovornega prometa;

| 13. | opozarja, da je v uvodnih izjavah kot cilj zakonodajnega okvira navedena tudi uskladitev sistemov dajatev kot enega od načinov, da bi odpravili izkrivljanja konkurence, in že predviden okolju prijaznejši promet z diferenciacijo pristojbin glede na evropski emisijski razred (euro), v katerega se vozilo uvršča; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da je v uvodnih izjavah kot cilj zakonodajnega okvira navedena tudi uskladitev sistemov dajatev kot enega od načinov, da bi odpravili izkrivljanja konkurence, in že predviden okolju prijaznejši promet z diferenciacijo pristojbin glede na evropski emisijski razred (euro), v katerega se vozilo uvršča;

| 14. | vendar upa, da bodo prihodnji predlogi Komisije učinkoviteje odgovorili na zgrešen razvoj zaradi velikih razlik pri pristojbinah in davkih ter na neuravnoteženo uporabo različnih vrst prometa, ki iz tega izhaja, ter na preobremenitev nekaterih infrastruktur, še zlasti, ker tega neravnotežja tudi dosedanji zakonodajni okvir za pristojbine za uporabo cest ni mogel odpraviti; |
| --- | --- |

14.

vendar upa, da bodo prihodnji predlogi Komisije učinkoviteje odgovorili na zgrešen razvoj zaradi velikih razlik pri pristojbinah in davkih ter na neuravnoteženo uporabo različnih vrst prometa, ki iz tega izhaja, ter na preobremenitev nekaterih infrastruktur, še zlasti, ker tega neravnotežja tudi dosedanji zakonodajni okvir za pristojbine za uporabo cest ni mogel odpraviti;

| 15. | ugotavlja, da prizadevanja Evropske komisije za izenačevanje davkov na goriva doslej niso privedla do usklajene obdavčitve goriv v državah članicah Evropske unije in da zato pri cenah goriv v Evropi še naprej obstajajo zelo velike razlike. Komisija bi morala nadaljevati s svojimi prizadevanji za odpravljanje velikih razlik v obdavčitvi goriv. Dokler davki na gorivo ne bodo v veliki meri izenačeni, bi morala vsaka država članica imeti možnost, da interiorizira zunanje stroške, ki nastajajo z obremenjevanjem podnebja; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da prizadevanja Evropske komisije za izenačevanje davkov na goriva doslej niso privedla do usklajene obdavčitve goriv v državah članicah Evropske unije in da zato pri cenah goriv v Evropi še naprej obstajajo zelo velike razlike. Komisija bi morala nadaljevati s svojimi prizadevanji za odpravljanje velikih razlik v obdavčitvi goriv. Dokler davki na gorivo ne bodo v veliki meri izenačeni, bi morala vsaka država članica imeti možnost, da interiorizira zunanje stroške, ki nastajajo z obremenjevanjem podnebja;

| 16. | zahteva dolgoročnejše postopno zmanjšanje velikih razlik tudi pri davčnem sistemu na področju prometa (npr. pri davkih na motorna vozila, goriva itd.) in preglednost uporabe sredstev; |
| --- | --- |

16.

zahteva dolgoročnejše postopno zmanjšanje velikih razlik tudi pri davčnem sistemu na področju prometa (npr. pri davkih na motorna vozila, goriva itd.) in preglednost uporabe sredstev;

| 17. | obžaluje, da še naprej ostajajo različno visoki infrastrukturni stroški v čezmejnem tovornem prometu, kar daje celo prednost nečlanicam EU, npr. Švici, v primerjavi s članicami EU; poudarja, da so v zadnjih letih izvedene spremembe in vrednotenja pristojbin za uporabo cest prinesle le malenkostne spremembe, da na primerljivo dolgih odsekih obstajajo velike razlike pri skupnih pobranih cestninah in da ta različna stroškovna obremenitev povzroča precej tranzitnega prometa, ki nastaja zaradi izogibanja cestninam ter s tem izkrivlja konkurenco; poziva Evropsko komisijo, naj sprejme ukrepe in podpre države članice, da se pri izbiri poti v cestnem tovornem prometu upoštevajo vplivi na okolje, varnost prometa in stanje cest; |
| --- | --- |

17.

obžaluje, da še naprej ostajajo različno visoki infrastrukturni stroški v čezmejnem tovornem prometu, kar daje celo prednost nečlanicam EU, npr. Švici, v primerjavi s članicami EU; poudarja, da so v zadnjih letih izvedene spremembe in vrednotenja pristojbin za uporabo cest prinesle le malenkostne spremembe, da na primerljivo dolgih odsekih obstajajo velike razlike pri skupnih pobranih cestninah in da ta različna stroškovna obremenitev povzroča precej tranzitnega prometa, ki nastaja zaradi izogibanja cestninam ter s tem izkrivlja konkurenco; poziva Evropsko komisijo, naj sprejme ukrepe in podpre države članice, da se pri izbiri poti v cestnem tovornem prometu upoštevajo vplivi na okolje, varnost prometa in stanje cest;

| 18. | se zaveda, da je izhodišče vseh razmišljanj Evropske komisije za skupno prometno politiko zagotavljanje štirih temeljnih svoboščin, zlasti prostega pretoka blaga in storitev, in da naj bi evropska prometna politika zagotovila tehnično brezhibno odvijanje prometa z nizkimi makroekonomskimi stroški; |
| --- | --- |

18.

se zaveda, da je izhodišče vseh razmišljanj Evropske komisije za skupno prometno politiko zagotavljanje štirih temeljnih svoboščin, zlasti prostega pretoka blaga in storitev, in da naj bi evropska prometna politika zagotovila tehnično brezhibno odvijanje prometa z nizkimi makroekonomskimi stroški;

| 19. | vendar opozarja, da so vplivi težkega prometa na zdravje prebivalstva in okolje v občutljivih regijah, ki so posebej prizadete zaradi zunanjih prometnih stroškov, še zlasti hudi, in da ima zato prosti pretok blaga za občutljiva območja precejšnje škodljive posledice; da je treba na podlagi sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti obvezno upoštevati okoljevarstveni vidik. Varstvo okolja in varstvo zdravja postavlja evropsko prometno politiko pred posebne izzive, tako da je treba pri glavnem cilju vzpostavitve sodobnega prometnega sistema zdaj poleg gospodarskih in družbenih vidikov upoštevati tudi okoljske vidike in varstvo zdravja, da se dolgoročno zagotovi trajnosten sistem; |
| --- | --- |

19.

vendar opozarja, da so vplivi težkega prometa na zdravje prebivalstva in okolje v občutljivih regijah, ki so posebej prizadete zaradi zunanjih prometnih stroškov, še zlasti hudi, in da ima zato prosti pretok blaga za občutljiva območja precejšnje škodljive posledice; da je treba na podlagi sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti obvezno upoštevati okoljevarstveni vidik. Varstvo okolja in varstvo zdravja postavlja evropsko prometno politiko pred posebne izzive, tako da je treba pri glavnem cilju vzpostavitve sodobnega prometnega sistema zdaj poleg gospodarskih in družbenih vidikov upoštevati tudi okoljske vidike in varstvo zdravja, da se dolgoročno zagotovi trajnosten sistem;

| 20. | poudarja tudi, da je zdravje evropskih državljanov dobrina, ki se ji ni mogoče odpovedati, in da temeljne pravice do zdravja in zdravega okolja ni mogoče podrediti neomejenemu prostemu pretoku blaga. Biti mora združljiva z načelom prostega pretoka oseb in blaga, in sicer s sprejetjem primernih ukrepov. Izobraževalni ukrepi na področju varnosti cestnega prometa v šolah in javnih medijih so zato ključnega pomena; |
| --- | --- |

20.

poudarja tudi, da je zdravje evropskih državljanov dobrina, ki se ji ni mogoče odpovedati, in da temeljne pravice do zdravja in zdravega okolja ni mogoče podrediti neomejenemu prostemu pretoku blaga. Biti mora združljiva z načelom prostega pretoka oseb in blaga, in sicer s sprejetjem primernih ukrepov. Izobraževalni ukrepi na področju varnosti cestnega prometa v šolah in javnih medijih so zato ključnega pomena;

| 21. | ugotavlja, da je Direktiva 1999/62/ES kot osnova za zaračunavanje pristojbin za uporabo cest sicer določila temelje povprečnih cestnin za gradnjo, obratovanje in širitev ustreznega prometnega omrežja, da pa sedanji predlog ni rešitev za temeljno problematiko velikih razlik med davki na področju prometa, ker za države članice še vedno ne obstaja obveznost, da na vseevropskih prometnih omrežjih pobirajo pristojbine za uporabo cest, ker so določene le najvišje, ne pa najnižje stopnje in ker države članice same odločajo o uporabi dohodkov iz pristojbin za uporabo cestne infrastrukture brez obveznosti namenske določitve dohodkov; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da je Direktiva 1999/62/ES kot osnova za zaračunavanje pristojbin za uporabo cest sicer določila temelje povprečnih cestnin za gradnjo, obratovanje in širitev ustreznega prometnega omrežja, da pa sedanji predlog ni rešitev za temeljno problematiko velikih razlik med davki na področju prometa, ker za države članice še vedno ne obstaja obveznost, da na vseevropskih prometnih omrežjih pobirajo pristojbine za uporabo cest, ker so določene le najvišje, ne pa najnižje stopnje in ker države članice same odločajo o uporabi dohodkov iz pristojbin za uporabo cestne infrastrukture brez obveznosti namenske določitve dohodkov;

| 22. | podpira predlog Komisije, da bi bilo treba dohodke iz interiorizacije predvideti in uporabljati za zmanjšanje negativnih učinkov prometa na vseevropskih prometnih omrežjih. Če se vračunajo stroški zaradi prometnih zastojev, bi bilo to treba storiti samo pod pogojem, da obstaja akcijski načrt, ki določa, kako se je treba lotiti problemov prometnih preobremenitev, in ki ni vezan samo na eno vrsto prometa; |
| --- | --- |

22.

podpira predlog Komisije, da bi bilo treba dohodke iz interiorizacije predvideti in uporabljati za zmanjšanje negativnih učinkov prometa na vseevropskih prometnih omrežjih. Če se vračunajo stroški zaradi prometnih zastojev, bi bilo to treba storiti samo pod pogojem, da obstaja akcijski načrt, ki določa, kako se je treba lotiti problemov prometnih preobremenitev, in ki ni vezan samo na eno vrsto prometa;

| 23. | zaradi zelo razhajajoče se razprave o predlogu Evropske komisije, velike negotovosti finančnih trgov in strahov pred recesijo dvomi, da bodo vse države članice uporabile sistem za zaračunavanje dodatnih zunanjih stroškov; |
| --- | --- |

23.

zaradi zelo razhajajoče se razprave o predlogu Evropske komisije, velike negotovosti finančnih trgov in strahov pred recesijo dvomi, da bodo vse države članice uporabile sistem za zaračunavanje dodatnih zunanjih stroškov;

| 24. | meni, da zaračunavanje zunanjih stroškov na odsekih vseevropskih prometnih omrežij ne sme biti prepuščeno državam članicam. Vzpostaviti je treba pregleden sistem z ustreznimi merili, in države članice z različnimi ukrepi spodbujati, da zaračunavajo zunanje stroške in tako pridobljen dohodek uporabljajo namensko; |
| --- | --- |

24.

meni, da zaračunavanje zunanjih stroškov na odsekih vseevropskih prometnih omrežij ne sme biti prepuščeno državam članicam. Vzpostaviti je treba pregleden sistem z ustreznimi merili, in države članice z različnimi ukrepi spodbujati, da zaračunavajo zunanje stroške in tako pridobljen dohodek uporabljajo namensko;

| 25. | opozarja, da so v mnogih državah članicah regije in občine pristojne za velik del cestnega omrežja. Pobiranje cestnin za določeno območje ali odsek lahko povzroča nezaželene preusmeritve prometa. Upravljavci cestne infrastrukture morajo biti zato udeleženi pri odločanju o tem, za katere ceste naj se pobira cestnino. Poleg tega je pomembno, da so lokalni in regionalni upravljavci cestne infrastrukture udeleženi pri oblikovanju cestninskega sistema in uporabi dohodkov; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da so v mnogih državah članicah regije in občine pristojne za velik del cestnega omrežja. Pobiranje cestnin za določeno območje ali odsek lahko povzroča nezaželene preusmeritve prometa. Upravljavci cestne infrastrukture morajo biti zato udeleženi pri odločanju o tem, za katere ceste naj se pobira cestnino. Poleg tega je pomembno, da so lokalni in regionalni upravljavci cestne infrastrukture udeleženi pri oblikovanju cestninskega sistema in uporabi dohodkov;

| 26. | zahteva zaračunavanje vseh zunanjih stroškov (kot so zdravje, varstvo podnebja, okolje nasploh, stroški nesreč, stroški proizvodnje energije, proizvodnje vozil, vzdrževanja vozil, odstranjevanja vozil, vplivi na pešce in kolesarski promet, poraba zemljišč) in poziva Evropsko komisijo, naj v skladu s tem preoblikuje predlog in vanj vključi tudi stopenjski načrt za uveljavljanje zunanjih stroškov; |
| --- | --- |

26.

zahteva zaračunavanje vseh zunanjih stroškov (kot so zdravje, varstvo podnebja, okolje nasploh, stroški nesreč, stroški proizvodnje energije, proizvodnje vozil, vzdrževanja vozil, odstranjevanja vozil, vplivi na pešce in kolesarski promet, poraba zemljišč) in poziva Evropsko komisijo, naj v skladu s tem preoblikuje predlog in vanj vključi tudi stopenjski načrt za uveljavljanje zunanjih stroškov;

| 27. | obžaluje, da sedanji predlog obravnava zaračunavanje zunanjih stroškov predvsem s ciljem najti posebno rešitev za probleme, ki se v večji meri pojavljajo zlasti na območju velikih mest, medtem ko naj na medmestnih cestah ne bi prišlo do realnega zaračunavanja nastajajočih zunanjih stroškov, tako da zaradi manjkajoče interiorizacije zunanjih stroškov na celotni poti ne bo prišlo do preusmerjanja tokov tovornega prometa na železnico in bodo tudi dejanski učinki v smeri okoljsko usmerjene spremembe obnašanja pri vožnji postranski; |
| --- | --- |

27.

obžaluje, da sedanji predlog obravnava zaračunavanje zunanjih stroškov predvsem s ciljem najti posebno rešitev za probleme, ki se v večji meri pojavljajo zlasti na območju velikih mest, medtem ko naj na medmestnih cestah ne bi prišlo do realnega zaračunavanja nastajajočih zunanjih stroškov, tako da zaradi manjkajoče interiorizacije zunanjih stroškov na celotni poti ne bo prišlo do preusmerjanja tokov tovornega prometa na železnico in bodo tudi dejanski učinki v smeri okoljsko usmerjene spremembe obnašanja pri vožnji postranski;

| 28. | dvomi, da celo sorazmerno visoki stroški, ki jih povzročajo zastoji, zaradi zahtev gospodarstva (dobave just in time) lahko prinesejo pričakovane učinke vzvoda; |
| --- | --- |

28.

dvomi, da celo sorazmerno visoki stroški, ki jih povzročajo zastoji, zaradi zahtev gospodarstva (dobave just in time) lahko prinesejo pričakovane učinke vzvoda;

| 29. | opozarja, da je zahtevne cilje Evropske komisije (dejanski stroški, enakomerna obremenitev različnih vrst prometa) mogoče doseči samo s splošno, obsežno uporabo sistema; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da je zahtevne cilje Evropske komisije (dejanski stroški, enakomerna obremenitev različnih vrst prometa) mogoče doseči samo s splošno, obsežno uporabo sistema;

| 30. | zato zahteva spodbujanje in podpiranje uporabe tega sistema, da se tako prepreči, da bi bili pogoji za izvedbo tega zaračunavanja stroškov zaradi gospodarskega položaja izpolnjeni samo ponekod na gosto poseljenih območjih (zastoji in onesnaževanje zraka); |
| --- | --- |

30.

zato zahteva spodbujanje in podpiranje uporabe tega sistema, da se tako prepreči, da bi bili pogoji za izvedbo tega zaračunavanja stroškov zaradi gospodarskega položaja izpolnjeni samo ponekod na gosto poseljenih območjih (zastoji in onesnaževanje zraka);

| 31. | obžaluje, da kombinacija navzkrižnega financiranja in zunanjih stroškov ni možna, ker je navzkrižno financiranje predvsem instrument financiranja in je zunanje stroške načelno mogoče uporabiti tudi v druge namene; |
| --- | --- |

31.

obžaluje, da kombinacija navzkrižnega financiranja in zunanjih stroškov ni možna, ker je navzkrižno financiranje predvsem instrument financiranja in je zunanje stroške načelno mogoče uporabiti tudi v druge namene;

| 32. | pogreša celovito upoštevanje vseh zunanjih stroškov na celotnem omrežju, potrebno za preusmerjanje tovornega prometa na okolju prijazne vrste prevoza, da bi tako zaradi višjih pristojbin za uporabo cest dosegli tudi trajnostno preusmerjanje blagovnih tokov na železnico; |
| --- | --- |

32.

pogreša celovito upoštevanje vseh zunanjih stroškov na celotnem omrežju, potrebno za preusmerjanje tovornega prometa na okolju prijazne vrste prevoza, da bi tako zaradi višjih pristojbin za uporabo cest dosegli tudi trajnostno preusmerjanje blagovnih tokov na železnico;

| 33. | opozarja, da se bo zaradi neenake obdavčitve in še zlasti zato, ker ni obveznosti zaračunavanja minimalnih pristojbin, prav tako pa tudi ne splošnega zaračunavanja zunanjih stroškov, neravnotežje infrastrukturnih dajatev na tranzitnih koridorjih še naprej nadaljevalo; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da se bo zaradi neenake obdavčitve in še zlasti zato, ker ni obveznosti zaračunavanja minimalnih pristojbin, prav tako pa tudi ne splošnega zaračunavanja zunanjih stroškov, neravnotežje infrastrukturnih dajatev na tranzitnih koridorjih še naprej nadaljevalo;

| 34. | poudarja, da je treba preprečiti nesorazmerno obremenjevanje posameznih tranzitnih poti tudi zaradi varnosti cestnega prometa ter spodbuditi izboljšanje nekaterih prometnih poti in vzpostaviti dovolj alternativnih, okolju prijaznih železniških in pomorskih prometnih poti. Treba je spodbujati uporabo obstoječih pomorskih avtocest in vzpostavljati nove poti, da se zmanjša cestni tovorni promet; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je treba preprečiti nesorazmerno obremenjevanje posameznih tranzitnih poti tudi zaradi varnosti cestnega prometa ter spodbuditi izboljšanje nekaterih prometnih poti in vzpostaviti dovolj alternativnih, okolju prijaznih železniških in pomorskih prometnih poti. Treba je spodbujati uporabo obstoječih pomorskih avtocest in vzpostavljati nove poti, da se zmanjša cestni tovorni promet;

| 35. | meni, da je predlog prvi korak, da bi preprečili preobremenjevanje cestne infrastrukture nasploh in okolju prijaznim načinom prometa zagotovili večje tržne deleže; |
| --- | --- |

35.

meni, da je predlog prvi korak, da bi preprečili preobremenjevanje cestne infrastrukture nasploh in okolju prijaznim načinom prometa zagotovili večje tržne deleže;

| 36. | opozarja, da bi se predlog za spremembo direktive v začetku nanašal samo na tovornjake z največjo skupno dovoljeno maso nad 12 ton; po njegovem ni razloga, da se direktiva ne bi takoj na začetku veljavnosti nanašala na vse težke tovornjake; |
| --- | --- |

36.

opozarja, da bi se predlog za spremembo direktive v začetku nanašal samo na tovornjake z največjo skupno dovoljeno maso nad 12 ton; po njegovem ni razloga, da se direktiva ne bi takoj na začetku veljavnosti nanašala na vse težke tovornjake;

| 37. | poudarja, da industrija in podjetja zaradi nesorazmerne rasti cestnega tovornega prometa v povezavi z veljavnimi mejnimi vrednostmi evropskih okoljskih predpisov skorajda nimajo več razvojnih možnosti, in da so zato poleg ogrožanja zdravja prebivalstva drastično omejene tudi njihove gospodarske možnosti; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da industrija in podjetja zaradi nesorazmerne rasti cestnega tovornega prometa v povezavi z veljavnimi mejnimi vrednostmi evropskih okoljskih predpisov skorajda nimajo več razvojnih možnosti, in da so zato poleg ogrožanja zdravja prebivalstva drastično omejene tudi njihove gospodarske možnosti;

| 38. | opozarja, da zlasti promet, ki nastaja zaradi izogibanja cestninam, povzroča nesprejemljive dodatne obremenitve za posamezne tranzitne koridorje in zaradi razlik v stroškovnih obremenitvah nedopustno izkrivlja konkurenco na območju Skupnosti; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da zlasti promet, ki nastaja zaradi izogibanja cestninam, povzroča nesprejemljive dodatne obremenitve za posamezne tranzitne koridorje in zaradi razlik v stroškovnih obremenitvah nedopustno izkrivlja konkurenco na območju Skupnosti;

| 39. | zato poziva institucije EU, naj same sprejmejo vse zakonodajne ukrepe, da zagotovijo primerljivost infrastrukturnih dajatev na posameznih tranzitnih koridorjih in s tem dosežejo trajno zajezitev prometa, ki nastaja zaradi izogibanja cestninam, pri čemer bi morali pri analizi stanja in zmogljivosti različnih poti upoštevati tržne in razvojne potrebe zadevnih območij; |
| --- | --- |

39.

zato poziva institucije EU, naj same sprejmejo vse zakonodajne ukrepe, da zagotovijo primerljivost infrastrukturnih dajatev na posameznih tranzitnih koridorjih in s tem dosežejo trajno zajezitev prometa, ki nastaja zaradi izogibanja cestninam, pri čemer bi morali pri analizi stanja in zmogljivosti različnih poti upoštevati tržne in razvojne potrebe zadevnih območij;

| 40. | posreduje v prilogi v vednost grafe o tovornem prometu prek Alp, ki jasno kažejo nesorazmerja različnih pristojbin za uporabo cest na pomembnih koridorjih v Franciji, Švici in Avstriji. |
| --- | --- |

40.

posreduje v prilogi v vednost grafe o tovornem prometu prek Alp, ki jasno kažejo nesorazmerja različnih pristojbin za uporabo cest na pomembnih koridorjih v Franciji, Švici in Avstriji.

Zmanjšanje obremenjevanja s hrupom zaradi železniškega prometa

ODBOR REGIJ

| 41. | soglaša s Komisijo, da bi bilo treba sprejeti ukrepe za zmanjšanje obremenjevanja s hrupom, ki ga povzroča železniški tovorni promet, in pozdravlja korake, ki jih predlaga Komisija. Predvsem predelava tovornih vagonov z vgradnjo manj hrupnih zavor obeta visoko učinkovitost pri sorazmerno nizkih stroških. Odbor predlaga, da se v tehnični specifikaciji interoperabilnosti za emisije hrupa tirnih vozil („TSI-Noise“) določijo tudi mejne vrednosti hrupa za tovorne vagone in časovni okvir za predelavo. Odbor naproša Komisijo, naj preveri, ali je treba tudi za morebitne škodljive sestavine, ki nastajajo pri obrabi zavor ugotoviti in določiti mejne vrednosti, da bi preprečili dolgoročne vplive obrabe zavor na območju železniških odsekov. Komisijo tudi naproša, naj upošteva, da je mogoče s sodobnimi obratovalnimi postopki in infrastrukturnimi ukrepi za povečanje zmogljivosti doseči, da vlakov ni več treba v tolikšni meri zavirati s tornimi zavorami. Tako bi lahko še bolj izboljšali energetsko učinkovotost železniškega prometa ter zmanjšali emisije hrupa in obrabo. |
| --- | --- |

41.

soglaša s Komisijo, da bi bilo treba sprejeti ukrepe za zmanjšanje obremenjevanja s hrupom, ki ga povzroča železniški tovorni promet, in pozdravlja korake, ki jih predlaga Komisija. Predvsem predelava tovornih vagonov z vgradnjo manj hrupnih zavor obeta visoko učinkovitost pri sorazmerno nizkih stroških. Odbor predlaga, da se v tehnični specifikaciji interoperabilnosti za emisije hrupa tirnih vozil („TSI-Noise“) določijo tudi mejne vrednosti hrupa za tovorne vagone in časovni okvir za predelavo. Odbor naproša Komisijo, naj preveri, ali je treba tudi za morebitne škodljive sestavine, ki nastajajo pri obrabi zavor ugotoviti in določiti mejne vrednosti, da bi preprečili dolgoročne vplive obrabe zavor na območju železniških odsekov. Komisijo tudi naproša, naj upošteva, da je mogoče s sodobnimi obratovalnimi postopki in infrastrukturnimi ukrepi za povečanje zmogljivosti doseči, da vlakov ni več treba v tolikšni meri zavirati s tornimi zavorami. Tako bi lahko še bolj izboljšali energetsko učinkovotost železniškega prometa ter zmanjšali emisije hrupa in obrabo.

V Bruslju, 12. februarja 2009

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 28.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/52 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/52

---

Mnenje Odbora regij Enotno evropsko nebo II

2009/C 120/10

ODBOR REGIJ

| — | poudarja, da ima zračni promet velik pomen za gospodarski in družbeni razvoj, konkurenčnost in blaginjo v posameznih regijah in celotni Evropi; |
| --- | --- |

—

poudarja, da ima zračni promet velik pomen za gospodarski in družbeni razvoj, konkurenčnost in blaginjo v posameznih regijah in celotni Evropi;

| — | meni, da je treba pri določanju vseevropskih ciljev uspešnosti upoštevati nacionalne in/ali regionalne okvirne pogoje delovanja, saj ne bi bilo primerno določiti enakih ciljev za letališča z veliko in tista z malo prometa. Ohraniti bi bilo treba letališko službo informacij o letih (AFIS), ne pa zahtevati, da vsa letališča uporabljajo kontrolo letenja (ATC), saj bi bilo to za manjša letališča dražje. Nacionalne in/ali regionalne oblasti so za upoštevanje teh vidikov najbolje usposobljene; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba pri določanju vseevropskih ciljev uspešnosti upoštevati nacionalne in/ali regionalne okvirne pogoje delovanja, saj ne bi bilo primerno določiti enakih ciljev za letališča z veliko in tista z malo prometa. Ohraniti bi bilo treba letališko službo informacij o letih (AFIS), ne pa zahtevati, da vsa letališča uporabljajo kontrolo letenja (ATC), saj bi bilo to za manjša letališča dražje. Nacionalne in/ali regionalne oblasti so za upoštevanje teh vidikov najbolje usposobljene;

| — | zahteva, da se podrobneje pojasni predlog za financiranje skupnih projektov z uporabo tarif v zračnem prometu, in sicer z vidika morebitnih drugih sredstev in vprašanja, kako naj bi nacionalni ali regionalni organi, ki bi imeli od takšnega skupnega projekta korist, sodelovali pri sprejemanju teh odločitev; |
| --- | --- |

—

zahteva, da se podrobneje pojasni predlog za financiranje skupnih projektov z uporabo tarif v zračnem prometu, in sicer z vidika morebitnih drugih sredstev in vprašanja, kako naj bi nacionalni ali regionalni organi, ki bi imeli od takšnega skupnega projekta korist, sodelovali pri sprejemanju teh odločitev;

| — | priporoča, da se glede na načelo subsidiarnosti pristojnost EASA omeji na letališča, ki opravljajo storitev po pravilih profesionalnega instrumentalnega letenja; |
| --- | --- |

—

priporoča, da se glede na načelo subsidiarnosti pristojnost EASA omeji na letališča, ki opravljajo storitev po pravilih profesionalnega instrumentalnega letenja;

| — | meni, da je treba pripraviti izvedbene predpise za letališča v skladu s kompleksnostjo letališč in kakovostjo njihovih storitev ter prometa, ob posebnem upoštevanju letališč z malo prometa in števila zaposlenih. |
| --- | --- |

—

meni, da je treba pripraviti izvedbene predpise za letališča v skladu s kompleksnostjo letališč in kakovostjo njihovih storitev ter prometa, ob posebnem upoštevanju letališč z malo prometa in števila zaposlenih.

| Poročevalka | : | Lea Saukkonen (FI/EPP), nadomestna članica helsinškega mestnega sveta |
| --- | --- | --- |

Poročevalka

:

Lea Saukkonen (FI/EPP), nadomestna članica helsinškega mestnega sveta

Referenčni dokumenti

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah uredb (ES) št. 549/2004, (ES) št. 550/2004, (ES) št. 551/2004 in (ES) št. 552/2004 z namenom izboljšanja delovanja in trajnosti evropskega letalskega sistema,

COM(2008) 388 konč. – 2008/0127 (COD)

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Enotno evropsko nebo II: v smeri trajnostnega in uspešnejšega letalstva,

COM(2008) 389 konč.

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 216/2008 v zvezi z letališči, upravljanjem zračnega prometa in navigacijskimi službami zračnega prometa ter o razveljavitvi Direktive Sveta 2006/23/ES,

COM(2008) 390 konč. – 2008/0128 (COD)

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Uvod

| 1. | poudarja, da ima zračni pomet velik pomen za gospodarski in družbeni razvoj, konkurenčnost in blaginjo v posameznih regijah in celotni Evropi. Zračni promet zagotavlja hitre in fleksibilne povezave med evropskimi regijami in z drugimi deli sveta; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da ima zračni pomet velik pomen za gospodarski in družbeni razvoj, konkurenčnost in blaginjo v posameznih regijah in celotni Evropi. Zračni promet zagotavlja hitre in fleksibilne povezave med evropskimi regijami in z drugimi deli sveta;

| 2. | je prepričan, da bo povečanje učinkovitosti evropskega sistema letalskega prometa prineslo veliko koristi za gospodarstvo in omogočilo fleksibilnejši in varnejši promet, bolj pa bo upoštevano tudi varstvo okolja in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

2.

je prepričan, da bo povečanje učinkovitosti evropskega sistema letalskega prometa prineslo veliko koristi za gospodarstvo in omogočilo fleksibilnejši in varnejši promet, bolj pa bo upoštevano tudi varstvo okolja in podnebne spremembe;

| 3. | poudarja, da je treba razviti in izboljšati sposobnosti in možnosti nacionalnih oblasti za sodelovanje, da v okviru istega funkcionalnega bloka zračnega prostora (FAB) delujejo kot dobro usklajena enota, hkrati pa upoštevajo predpise, dogovorjene z EU; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba razviti in izboljšati sposobnosti in možnosti nacionalnih oblasti za sodelovanje, da v okviru istega funkcionalnega bloka zračnega prostora (FAB) delujejo kot dobro usklajena enota, hkrati pa upoštevajo predpise, dogovorjene z EU;

| 4. | ponavlja, da je treba na regionalna letališča gledati kot na priložnost, ki je zelo pomembna za razvoj regionalnega in lokalnega gospodarstva, in da se bo družbeni in gospodarski pomen zračnega prometa s širitvijo EU večal (1); |
| --- | --- |

4.

ponavlja, da je treba na regionalna letališča gledati kot na priložnost, ki je zelo pomembna za razvoj regionalnega in lokalnega gospodarstva, in da se bo družbeni in gospodarski pomen zračnega prometa s širitvijo EU večal (1);

| 5. | opozarja Komisijo na to, da se evropska letališča med seboj zelo razlikujejo. Med letališči v velikih mestih in tistimi na redko poseljenih oddaljenih območjih ali otokih obstajajo velike razlike pri zahtevah v zvezi z upravljanjem prometa in varnosti. |
| --- | --- |

5.

opozarja Komisijo na to, da se evropska letališča med seboj zelo razlikujejo. Med letališči v velikih mestih in tistimi na redko poseljenih oddaljenih območjih ali otokih obstajajo velike razlike pri zahtevah v zvezi z upravljanjem prometa in varnosti.

Splošne ugotovitve

ODBOR REGIJ

| 6. | ugotavlja, da je predlog spremembe zakonodajnega okvira za enotno evropsko nebo del večjega svežnja, ki vključuje tudi predlog za razširitev pristojnosti Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) v zvezi z upravljanjem zračnega prometa, navigacijskimi službami zračnega prometa in letališči; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je predlog spremembe zakonodajnega okvira za enotno evropsko nebo del večjega svežnja, ki vključuje tudi predlog za razširitev pristojnosti Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) v zvezi z upravljanjem zračnega prometa, navigacijskimi službami zračnega prometa in letališči;

| 7. | poudarja, da je namen svežnja uredb izboljšanje zračnega prometa tako, da nacionalne meje in omejitve ne bi onemogočale čim učinkovitejše uporabe zračnega prostora in drugih dejavnosti; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je namen svežnja uredb izboljšanje zračnega prometa tako, da nacionalne meje in omejitve ne bi onemogočale čim učinkovitejše uporabe zračnega prostora in drugih dejavnosti;

| 8. | ugotavlja, da predlog temelji na poročilu skupine na visoki ravni o prihodnjem evropskem ureditvenem okviru na področju letalstva in poročilu Komisije o oceni uspešnosti Eurocontrola o Oceni pobud funkcionalnih blokov zračnega prostora in njihovem prispevku k izboljšanju uspešnosti; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da predlog temelji na poročilu skupine na visoki ravni o prihodnjem evropskem ureditvenem okviru na področju letalstva in poročilu Komisije o oceni uspešnosti Eurocontrola o Oceni pobud funkcionalnih blokov zračnega prostora in njihovem prispevku k izboljšanju uspešnosti;

| 9. | poudarja, da je v ozadju tega predloga ocena Komisije, da je sedanji evropski sistem za upravljanje zračnega prometa dosegel svoje meje zmogljivosti. Glavni razlogi za to so odsotnost mrežnega pristopa, dejstvo, da trg še vedno ni v celoti dereguliran in da za kontrolorje zračnega prometa ne velja načelo prostega gibanja delovne sile, ter institucionalni dogovori za upravljanje zračnega prometa; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je v ozadju tega predloga ocena Komisije, da je sedanji evropski sistem za upravljanje zračnega prometa dosegel svoje meje zmogljivosti. Glavni razlogi za to so odsotnost mrežnega pristopa, dejstvo, da trg še vedno ni v celoti dereguliran in da za kontrolorje zračnega prometa ne velja načelo prostega gibanja delovne sile, ter institucionalni dogovori za upravljanje zračnega prometa;

| 10. | priznava, da bi bilo delovanje enotnega evropskega neba mogoče izboljšati z zakonsko ureditvijo zmogljivosti, enotnim varnostnim okvirom, sprejetjem novih tehnologij in upravljanjem zmogljivosti na tleh; |
| --- | --- |

10.

priznava, da bi bilo delovanje enotnega evropskega neba mogoče izboljšati z zakonsko ureditvijo zmogljivosti, enotnim varnostnim okvirom, sprejetjem novih tehnologij in upravljanjem zmogljivosti na tleh;

| 11. | priznava, da je treba v skladu z načelom trajnostnega razvoja zračnega prometa upravljanje zračnega prometa in navigacijske službe zračnega prometa izboljšati, da bi zadostili potrebam uporabnikov zračnega prostora in vzpostavili enotno evropsko nebo; |
| --- | --- |

11.

priznava, da je treba v skladu z načelom trajnostnega razvoja zračnega prometa upravljanje zračnega prometa in navigacijske službe zračnega prometa izboljšati, da bi zadostili potrebam uporabnikov zračnega prostora in vzpostavili enotno evropsko nebo;

| 12. | pozdravlja nadomestitev prekrivajočih se regulativnih struktur z okvirom Skupnosti, ki zajema vse faze leta v omrežju zračnega prometa; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja nadomestitev prekrivajočih se regulativnih struktur z okvirom Skupnosti, ki zajema vse faze leta v omrežju zračnega prometa;

| 13. | pozdravlja predlog, da bi izboljšali sistem upravljanja zračnega prometa z upoštevanjem vidikov varnosti, kar je v interesu vseh uporabnikov zračnega prostora; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja predlog, da bi izboljšali sistem upravljanja zračnega prometa z upoštevanjem vidikov varnosti, kar je v interesu vseh uporabnikov zračnega prostora;

| 14. | pozdravlja dejstvo, da se pri razvoju sistema zračnega prometa upoštevajo okoljski vidiki, s čimer je zagotovljeno ravnovesje med koristmi zračnega prometa za regionalna gospodarstva in potrebami po varstvu okolja; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja dejstvo, da se pri razvoju sistema zračnega prometa upoštevajo okoljski vidiki, s čimer je zagotovljeno ravnovesje med koristmi zračnega prometa za regionalna gospodarstva in potrebami po varstvu okolja;

| 15. | pozdravlja spremembo opredelitve funkcionalnega bloka zračnega prometa z večjim poudarkom na boljšem delovanju storitev, kar bo olajšalo pravilno uresničevanje ciljev uredbe ob hkratnem upoštevanju potreb regij; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja spremembo opredelitve funkcionalnega bloka zračnega prometa z večjim poudarkom na boljšem delovanju storitev, kar bo olajšalo pravilno uresničevanje ciljev uredbe ob hkratnem upoštevanju potreb regij;

| 16. | podpira glavni načrt za upravljanje zračnega prometa (ATM) – dokument, ki bo določal razvoj na tem področju in v okviru katerega bi lahko razvijali tudi delovanje regionalnih letališč kot dela mreže storitev zračnega prometa; |
| --- | --- |

16.

podpira glavni načrt za upravljanje zračnega prometa (ATM) – dokument, ki bo določal razvoj na tem področju in v okviru katerega bi lahko razvijali tudi delovanje regionalnih letališč kot dela mreže storitev zračnega prometa;

| 17. | meni, da je treba uvesti regulacijo uspešnosti. Sem spadajo evropski kazalniki uspešnosti, redni nadzor navigacijskih služb zračnega prometa ter funkcij in postopkov mrež za zbiranje podatkov od vseh udeležencev; |
| --- | --- |

17.

meni, da je treba uvesti regulacijo uspešnosti. Sem spadajo evropski kazalniki uspešnosti, redni nadzor navigacijskih služb zračnega prometa ter funkcij in postopkov mrež za zbiranje podatkov od vseh udeležencev;

| 18. | poudarja pomen priprave in odobritve nacionalnih ali regionalnih načrtov uspešnosti pri določanju zavezujočih ciljev uspešnosti. Na ravni Skupnosti naj bi določali samo splošne cilje, podrobnosti naj se določajo na nacionalni ali regionalni ravni; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomen priprave in odobritve nacionalnih ali regionalnih načrtov uspešnosti pri določanju zavezujočih ciljev uspešnosti. Na ravni Skupnosti naj bi določali samo splošne cilje, podrobnosti naj se določajo na nacionalni ali regionalni ravni;

| 19. | meni, da je zahteva, da mora organ za oceno uspešnosti delovati neodvisno, pravi pristop; |
| --- | --- |

19.

meni, da je zahteva, da mora organ za oceno uspešnosti delovati neodvisno, pravi pristop;

| 20. | podpira zahtevo, da država članica ne more odkloniti imenovanja ponudnika storitev zračnega prometa na podlagi zahtev nacionalne zakonodaje glede države porekla ali kraja delovanja ponudnika; |
| --- | --- |

20.

podpira zahtevo, da država članica ne more odkloniti imenovanja ponudnika storitev zračnega prometa na podlagi zahtev nacionalne zakonodaje glede države porekla ali kraja delovanja ponudnika;

| 21. | meni, da bo funkcionalne bloke zračnega prometa težko uvesti do leta 2012, da pa je to izvedljivo, če bodo pri tem tesno sodelovale države članice, nacionalni nadzorni organi, ponudniki storitev in letališča; |
| --- | --- |

21.

meni, da bo funkcionalne bloke zračnega prometa težko uvesti do leta 2012, da pa je to izvedljivo, če bodo pri tem tesno sodelovale države članice, nacionalni nadzorni organi, ponudniki storitev in letališča;

| 22. | meni, da bi morali izvajalci storitev posredovati podrobne finančne podatke in da prepoved navzkrižnih subvencij med lokalnimi nadzornimi službami in navigacijskimi službami zračnega prometa prispeva k transparentnosti sistemov pristojbin; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi morali izvajalci storitev posredovati podrobne finančne podatke in da prepoved navzkrižnih subvencij med lokalnimi nadzornimi službami in navigacijskimi službami zračnega prometa prispeva k transparentnosti sistemov pristojbin;

| 23. | meni, da je ocena stroškov v prihodnjih letih del dolgoročnega načrtovanja dejavnosti navigacijskih služb zračnega prometa. Predlog, da se stroški določijo za več let vnaprej, bi uporabnikom zračnega prostora pomagal pri načrtovanju njihovih dejavnosti, če lahko ocenijo stroške v prihodnjih letih; |
| --- | --- |

23.

meni, da je ocena stroškov v prihodnjih letih del dolgoročnega načrtovanja dejavnosti navigacijskih služb zračnega prometa. Predlog, da se stroški določijo za več let vnaprej, bi uporabnikom zračnega prostora pomagal pri načrtovanju njihovih dejavnosti, če lahko ocenijo stroške v prihodnjih letih;

| 24. | opozarja na predlog, da Komisija pripravi poročilo najkasneje v štirih letih po začetku veljavnosti te uredbe in po potrebi predloži predlog za uporabo tržnih načel za različne navigacijske službe zračnega prometa na področjih komunikacij, navigacije, kontrole, vremenskih in letalskih informacij. Stroškovno učinkovite operacije so del običajnega poslovanja, vendar je treba upoštevati, da na območjih, kjer ni veliko prometa, ni možno zagotoviti donosnih navigacijskih storitev zračnega prometa in/ali takšnih, ki spodbujajo konkurenco; |
| --- | --- |

24.

opozarja na predlog, da Komisija pripravi poročilo najkasneje v štirih letih po začetku veljavnosti te uredbe in po potrebi predloži predlog za uporabo tržnih načel za različne navigacijske službe zračnega prometa na področjih komunikacij, navigacije, kontrole, vremenskih in letalskih informacij. Stroškovno učinkovite operacije so del običajnega poslovanja, vendar je treba upoštevati, da na območjih, kjer ni veliko prometa, ni možno zagotoviti donosnih navigacijskih storitev zračnega prometa in/ali takšnih, ki spodbujajo konkurenco;

| 25. | podpira predlog, da se opusti opredelitev, ki omejuje funkcionalni blok zračnega prometa na zgornji zračni prostor. Novi predlog bo olajšal izvajanje enotnega evropskega neba in nemoteno delovanje navigacijskih služb zračnega prometa; |
| --- | --- |

25.

podpira predlog, da se opusti opredelitev, ki omejuje funkcionalni blok zračnega prometa na zgornji zračni prostor. Novi predlog bo olajšal izvajanje enotnega evropskega neba in nemoteno delovanje navigacijskih služb zračnega prometa;

| 26. | pozitivno ocenjuje predlog, naj bi EU in države članice Mednarodno organizacijo civilnega letalstva (ICAO) zaprosile za uvedbo in priznanje enotnega evropskega letalskega informativnega območja (Single European Flight Information Region – EFIR), vendar meni, da zadeva ni nujna, saj ni nikakršnih dokazov, ki bi potrjevali, da bi bilo to resnično koristno; |
| --- | --- |

26.

pozitivno ocenjuje predlog, naj bi EU in države članice Mednarodno organizacijo civilnega letalstva (ICAO) zaprosile za uvedbo in priznanje enotnega evropskega letalskega informativnega območja (Single European Flight Information Region – EFIR), vendar meni, da zadeva ni nujna, saj ni nikakršnih dokazov, ki bi potrjevali, da bi bilo to resnično koristno;

| 27. | meni, da je treba najti ustrezne rešitve za to, kako naj se ocenjuje organizacija vodenja mreže in njenih podpornih funkcij ter kako bi bilo mogoče izkoristiti strokovne izkušnje Eurocontrola pri reorganizaciji funkcij; |
| --- | --- |

27.

meni, da je treba najti ustrezne rešitve za to, kako naj se ocenjuje organizacija vodenja mreže in njenih podpornih funkcij ter kako bi bilo mogoče izkoristiti strokovne izkušnje Eurocontrola pri reorganizaciji funkcij;

| 28. | meni, da je predlog za usklajenost načrtov leta in „letaliških slotov“ ter potrebno usklajevanje s sosednjimi regijami pomemben z vidika nemotenega in učinkovitega zračnega prometa; |
| --- | --- |

28.

meni, da je predlog za usklajenost načrtov leta in „letaliških slotov“ ter potrebno usklajevanje s sosednjimi regijami pomemben z vidika nemotenega in učinkovitega zračnega prometa;

| 29. | meni, da je treba v zračnem prometu v Evropi zagotoviti visoko raven varnosti, in pozdravlja razširitev pristojnosti EASA. Usklajeni standardi, ki bi jih pripravila ena agencija in bi se čim bolj enotno uporabljali v celotni EU, bi prispevali k večji varnosti v zračnem prometu, hkrati pa zmanjšali težave letalskim prevoznikom in letalstvu zaradi različnih standardov; |
| --- | --- |

29.

meni, da je treba v zračnem prometu v Evropi zagotoviti visoko raven varnosti, in pozdravlja razširitev pristojnosti EASA. Usklajeni standardi, ki bi jih pripravila ena agencija in bi se čim bolj enotno uporabljali v celotni EU, bi prispevali k večji varnosti v zračnem prometu, hkrati pa zmanjšali težave letalskim prevoznikom in letalstvu zaradi različnih standardov;

| 30. | meni, da je predlog za razširitev pristojnosti EASA zasnovan preširoko in da bi lahko prinesel neprimerne zahteve, predvsem za majhna regionalna letališča, s čimer bi lahko ogrozil njihovo dejavnost; |
| --- | --- |

30.

meni, da je predlog za razširitev pristojnosti EASA zasnovan preširoko in da bi lahko prinesel neprimerne zahteve, predvsem za majhna regionalna letališča, s čimer bi lahko ogrozil njihovo dejavnost;

| 31. | meni, da bi morala biti EASA pristojna samo za varnost, da bi tako naloga te agencije ostala jasna; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi morala biti EASA pristojna samo za varnost, da bi tako naloga te agencije ostala jasna;

| 32. | meni, da je treba spodbujati sodelovanje civilnega in vojaškega letalstva na vseh ravneh, da bi zagotovili čim bolj učinkovito delovanje evropske mreže zračnega prometa in izpolnjevanje ustreznih ciljev uspešnosti. |
| --- | --- |

32.

meni, da je treba spodbujati sodelovanje civilnega in vojaškega letalstva na vseh ravneh, da bi zagotovili čim bolj učinkovito delovanje evropske mreže zračnega prometa in izpolnjevanje ustreznih ciljev uspešnosti.

II.   SKLEPI IN PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 33. | meni, da je treba pri določanju vseevropskih ciljev uspešnosti upoštevati nacionalne in/ali regionalne okvirne pogoje delovanja, saj ne bi bilo primerno določiti enakih ciljev za letališča z veliko in tista z malo prometa. Ohraniti bi bilo treba letališko službo informacij o letih (AFIS), ne pa zahtevati, da vsa letališča uporabljajo kontrolo letenja (ATC), saj bi bilo to za manjša letališča dražje. Nacionalne in/ali regionalne oblasti so za upoštevanje teh vidikov najbolje usposobljene; |
| --- | --- |

33.

meni, da je treba pri določanju vseevropskih ciljev uspešnosti upoštevati nacionalne in/ali regionalne okvirne pogoje delovanja, saj ne bi bilo primerno določiti enakih ciljev za letališča z veliko in tista z malo prometa. Ohraniti bi bilo treba letališko službo informacij o letih (AFIS), ne pa zahtevati, da vsa letališča uporabljajo kontrolo letenja (ATC), saj bi bilo to za manjša letališča dražje. Nacionalne in/ali regionalne oblasti so za upoštevanje teh vidikov najbolje usposobljene;

| 34. | meni, da mora zbiranje informacij za oceno ravni zmogljivosti potekati v skladu z že obstoječo prakso poročanja; |
| --- | --- |

34.

meni, da mora zbiranje informacij za oceno ravni zmogljivosti potekati v skladu z že obstoječo prakso poročanja;

| 35. | meni, da mora biti zaradi transparentnosti predstavitev dohodkov in stroškov ponudnikov storitev v skladu z njihovo računovodsko prakso, če že obstaja; |
| --- | --- |

35.

meni, da mora biti zaradi transparentnosti predstavitev dohodkov in stroškov ponudnikov storitev v skladu z njihovo računovodsko prakso, če že obstaja;

| 36. | zahteva, da se podrobneje pojasni predlog za financiranje skupnih projektov z uporabo tarif v zračnem prometu, in sicer z vidika morebitnih drugih sredstev in vprašanja, kako naj bi nacionalni ali regionalni organi, ki bi imeli od takšnega skupnega projekta korist, sodelovali pri sprejemanju teh odločitev; |
| --- | --- |

36.

zahteva, da se podrobneje pojasni predlog za financiranje skupnih projektov z uporabo tarif v zračnem prometu, in sicer z vidika morebitnih drugih sredstev in vprašanja, kako naj bi nacionalni ali regionalni organi, ki bi imeli od takšnega skupnega projekta korist, sodelovali pri sprejemanju teh odločitev;

| 37. | meni, da je treba podrobneje pojasniti načrtovane spremembe v sistemu zaračunavanja pristojbin z vidika določanja teh pristojbin za več let vnaprej, in kako bodo lahko komercialni ponudniki storitev v okviru svojega obvladovanja tveganja predvideli spremembe v svojih stroških plač in delovanja v času trajanja pogodbe. Takšno analizo je mogoče najbolje opraviti na nacionalni in/ali regionalni ravni; |
| --- | --- |

37.

meni, da je treba podrobneje pojasniti načrtovane spremembe v sistemu zaračunavanja pristojbin z vidika določanja teh pristojbin za več let vnaprej, in kako bodo lahko komercialni ponudniki storitev v okviru svojega obvladovanja tveganja predvideli spremembe v svojih stroških plač in delovanja v času trajanja pogodbe. Takšno analizo je mogoče najbolje opraviti na nacionalni in/ali regionalni ravni;

| 38. | priporoča podrobnejši opis upravljanja mreže in podobnih dejavnosti, pomembnih za ta sektor, namesto sedanjih precej splošnih kazalnikov v predlogu. S tem bi lažje ocenili njihov vpliv in način, kako lahko uporabniki zračnega prostora in ponudniki navigacijskih služb zračnega prometa ustrezno sodelujejo pri sprejemanju odločitev glede reforme upravnih struktur; |
| --- | --- |

38.

priporoča podrobnejši opis upravljanja mreže in podobnih dejavnosti, pomembnih za ta sektor, namesto sedanjih precej splošnih kazalnikov v predlogu. S tem bi lažje ocenili njihov vpliv in način, kako lahko uporabniki zračnega prostora in ponudniki navigacijskih služb zračnega prometa ustrezno sodelujejo pri sprejemanju odločitev glede reforme upravnih struktur;

| 39. | priporoča, da se glede na načelo subsidiarnosti pristojnost EASA omeji na letališča, ki opravljajo storitev po pravilih profesionalnega instrumentalnega letenja; |
| --- | --- |

39.

priporoča, da se glede na načelo subsidiarnosti pristojnost EASA omeji na letališča, ki opravljajo storitev po pravilih profesionalnega instrumentalnega letenja;

| 40. | meni, da je treba pripraviti izvedbene predpise za letališča v skladu s kompleksnostjo letališč in kakovostjo njihovih storitev ter prometa, ob posebnem upoštevanju letališč z malo prometa in števila zaposlenih; |
| --- | --- |

40.

meni, da je treba pripraviti izvedbene predpise za letališča v skladu s kompleksnostjo letališč in kakovostjo njihovih storitev ter prometa, ob posebnem upoštevanju letališč z malo prometa in števila zaposlenih;

| 41. | v zvezi s predlogom za razširitev pristojnosti EASA meni, da je treba za dobro ureditev:






  — | preveriti, ali navigacijska služba zračnega prometa izpolnjuje določbe ICAO; |
| --- | --- | --- |

41.

v zvezi s predlogom za razširitev pristojnosti EASA meni, da je treba za dobro ureditev:

—

preveriti, ali navigacijska služba zračnega prometa izpolnjuje določbe ICAO;

| — | preprečiti vsakršno podvajanje v predlogu spremembe uredbe o pristojnostih EASA in uredbe o enotnem evropskem nebu ter podvajanje v postopkih, npr. pri dodeljevanju licenc; |
| --- | --- |

—

preprečiti vsakršno podvajanje v predlogu spremembe uredbe o pristojnostih EASA in uredbe o enotnem evropskem nebu ter podvajanje v postopkih, npr. pri dodeljevanju licenc;

| — | zagotoviti zadostne prehodne odločbe ali druge mehanizme, da se za licence, izdane na podlagi Direktive 2006/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta o licenci kontrolorja zračnega prometa Skupnosti in za katero se tu predlaga preklic, zagotovi kontinuiteta veljavnosti, tudi ko bo začela veljati nova uredba; |
| --- | --- |

—

zagotoviti zadostne prehodne odločbe ali druge mehanizme, da se za licence, izdane na podlagi Direktive 2006/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta o licenci kontrolorja zračnega prometa Skupnosti in za katero se tu predlaga preklic, zagotovi kontinuiteta veljavnosti, tudi ko bo začela veljati nova uredba;

| — | ponuditi podrobnejšo opredelitev letališke opreme, ki jo zajema področje veljavnosti te uredbe, in jo omejiti na opremo za varnost v zračnem prometu; |
| --- | --- |

—

ponuditi podrobnejšo opredelitev letališke opreme, ki jo zajema področje veljavnosti te uredbe, in jo omejiti na opremo za varnost v zračnem prometu;

| — | podrobneje določiti, da je zahteva za upravljavce letališč, po kateri je treba „zbirati in posodabljati podatke, ki jih potrebujejo letališča in službe, ki so na voljo“, omejena na podatke, ki jih potrebuje letalsko osebje; |
| --- | --- |

—

podrobneje določiti, da je zahteva za upravljavce letališč, po kateri je treba „zbirati in posodabljati podatke, ki jih potrebujejo letališča in službe, ki so na voljo“, omejena na podatke, ki jih potrebuje letalsko osebje;

| — | revidirati predlagano zahtevo, da mora upravljavec letališča dokazati, da obstajajo postopki za oskrbo zrakoplova z gorivom, da se tako prepreči, da bi upravljavec letališča opravljal nadzor, za katerega so pristojne oblasti. |
| --- | --- |

—

revidirati predlagano zahtevo, da mora upravljavec letališča dokazati, da obstajajo postopki za oskrbo zrakoplova z gorivom, da se tako prepreči, da bi upravljavec letališča opravljal nadzor, za katerega so pristojne oblasti.

V Bruslju, 12. februarja 2009

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 76/2005 in CdR 63/2004.

1

---

| 28.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/56

---

Mnenje Odbora regij Revizija EMAS in znaka za okolje

2009/C 120/11

ODBOR REGIJ

| — | meni, da so sistemi okoljskega ravnanja organizacij in proizvodi z znakom za okolje ustrezno tržno sredstvo za spodbujanje okoljske odgovornosti med različnimi akterji družbe in izboljšanje ravni varstva okolja; |
| --- | --- |

—

meni, da so sistemi okoljskega ravnanja organizacij in proizvodi z znakom za okolje ustrezno tržno sredstvo za spodbujanje okoljske odgovornosti med različnimi akterji družbe in izboljšanje ravni varstva okolja;

| — | meni, da je sistem EMAS uporaben instrument za raznovrstne organizacije, saj bi jim njegovo sprejetje koristilo na različne načine, npr. zmanjšanje okoljske škode, znižanje stroškov (energija in odlaganje odpadkov), zagotavljanje spoštovanja okoljske zakonodaje, bolj učinkovito delovanje itd.; |
| --- | --- |

—

meni, da je sistem EMAS uporaben instrument za raznovrstne organizacije, saj bi jim njegovo sprejetje koristilo na različne načine, npr. zmanjšanje okoljske škode, znižanje stroškov (energija in odlaganje odpadkov), zagotavljanje spoštovanja okoljske zakonodaje, bolj učinkovito delovanje itd.;

| — | meni, da je prav tako treba opredeliti obseg ocene o okoljski uspešnosti organizacij v sistemu EMAS in ustrezne zahteve za okoljsko presojo na različnih ravneh analize: primarni (proizvodnja), sekundarni (naročilo) in terciarni (drugo). Vsa MSP ter lokalne in regionalne oblasti nimajo na voljo informacij, strokovnega znanja in izkušenj, ki so potrebni za okoljsko presojo, temveč morajo poiskati pomoč zunanjih svetovalcev; |
| --- | --- |

—

meni, da je prav tako treba opredeliti obseg ocene o okoljski uspešnosti organizacij v sistemu EMAS in ustrezne zahteve za okoljsko presojo na različnih ravneh analize: primarni (proizvodnja), sekundarni (naročilo) in terciarni (drugo). Vsa MSP ter lokalne in regionalne oblasti nimajo na voljo informacij, strokovnega znanja in izkušenj, ki so potrebni za okoljsko presojo, temveč morajo poiskati pomoč zunanjih svetovalcev;

| — | meni, da je ohranitev predhodnega vrednotenja pomembna za verodostojnost in zanesljivost znaka za okolje. Izpolnjevanje ISO standarda zahteva od organa, pristojnega za označevanje, da vnaprej in naknadno preveri, ali proizvod, za katerega je zahtevan znak za okolje, izpolnjuje merila za pridobitev znaka za okolje. Predlog za spremembo ocene v registracijo in naknadni nadzor resno ogroža verodostojnost in zanesljivost znaka. |
| --- | --- |

—

meni, da je ohranitev predhodnega vrednotenja pomembna za verodostojnost in zanesljivost znaka za okolje. Izpolnjevanje ISO standarda zahteva od organa, pristojnega za označevanje, da vnaprej in naknadno preveri, ali proizvod, za katerega je zahtevan znak za okolje, izpolnjuje merila za pridobitev znaka za okolje. Predlog za spremembo ocene v registracijo in naknadni nadzor resno ogroža verodostojnost in zanesljivost znaka.

| Glavna poročevalka | : | Britt Lundberg (FI/ALDE), članica regionalne vlade Alandskih otokov |
| --- | --- | --- |

Glavna poročevalka

:

Britt Lundberg (FI/ALDE), članica regionalne vlade Alandskih otokov

Referenčna dokumenta

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sistemu Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje COM(2008) 401 konč. - 2008/0152 (COD)

in

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) COM(2008) 402 konč. - 2008/0154 (COD)

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Splošna priporočila (EMAS in znak za okolje)

| 1. | meni, da je revizija sistema EMAS in znaka EU za okolje nujna, in odločno podpira cilje EU za spodbujanje politike trajnostne proizvodnje in potrošnje, kakor je opredeljena v Lizbonski pogodbi in strategiji trajnostnega razvoja Skupnosti, katere namen je tudi uresničitev ciljev podnebne politike Skupnosti; |
| --- | --- |

1.

meni, da je revizija sistema EMAS in znaka EU za okolje nujna, in odločno podpira cilje EU za spodbujanje politike trajnostne proizvodnje in potrošnje, kakor je opredeljena v Lizbonski pogodbi in strategiji trajnostnega razvoja Skupnosti, katere namen je tudi uresničitev ciljev podnebne politike Skupnosti;

| 2. | meni, da so revizije še posebej potrebne, saj noben sistem ni dosegel prvotno načrtovane podpore ali učinka; |
| --- | --- |

2.

meni, da so revizije še posebej potrebne, saj noben sistem ni dosegel prvotno načrtovane podpore ali učinka;

| 3. | meni, da so sistemi okoljskega ravnanja organizacij in proizvodi z znakom za okolje ustrezno tržno sredstvo za spodbujanje okoljske odgovornosti med različnimi akterji družbe in izboljšanje ravni varstva okolja; |
| --- | --- |

3.

meni, da so sistemi okoljskega ravnanja organizacij in proizvodi z znakom za okolje ustrezno tržno sredstvo za spodbujanje okoljske odgovornosti med različnimi akterji družbe in izboljšanje ravni varstva okolja;

| 4. | meni, da bi tudi lokalne in regionalne oblasti lahko bolj uporabljale te sisteme in da bi bilo treba v okviru revidirane zakonodaje in podpornih ukrepov držav članic opozoriti na možnost njihove uporabe v malih in velikih organizacijah v javnem sektorju; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi tudi lokalne in regionalne oblasti lahko bolj uporabljale te sisteme in da bi bilo treba v okviru revidirane zakonodaje in podpornih ukrepov držav članic opozoriti na možnost njihove uporabe v malih in velikih organizacijah v javnem sektorju;

| 5. | meni, da je predlog o sistemu EMAS kljub temu, da vsebuje podrobna pravila, postopke in zahteve, še vedno v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti (izvajanje je prepuščeno državam članicam ali njihovim lokalnim in regionalnim oblastem). Sistem znaka za okolje ne izključuje drugih sistemov, temveč lahko deluje skupaj z nacionalnimi in regionalnimi sistemi, če za njih veljajo stroga merila; |
| --- | --- |

5.

meni, da je predlog o sistemu EMAS kljub temu, da vsebuje podrobna pravila, postopke in zahteve, še vedno v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti (izvajanje je prepuščeno državam članicam ali njihovim lokalnim in regionalnim oblastem). Sistem znaka za okolje ne izključuje drugih sistemov, temveč lahko deluje skupaj z nacionalnimi in regionalnimi sistemi, če za njih veljajo stroga merila;

| 6. | meni, da nobeden od obeh sistemov, ki temeljita na prostovoljnem sodelovanju, ne povzroča nepotrebnih bremen – oblikovanje in revizija meril znaka za okolje sta prožna in predlog za sistem EMAS prav tako vsebuje prožna pravila; |
| --- | --- |

6.

meni, da nobeden od obeh sistemov, ki temeljita na prostovoljnem sodelovanju, ne povzroča nepotrebnih bremen – oblikovanje in revizija meril znaka za okolje sta prožna in predlog za sistem EMAS prav tako vsebuje prožna pravila;

| 7. | meni, da so predlogi v skladu s strategijo Evropske komisije za boljšo pravno ureditev (poenostavitev zakonodaje in zmanjšanje upravnega bremena za podjetja in javne organe). |
| --- | --- |

7.

meni, da so predlogi v skladu s strategijo Evropske komisije za boljšo pravno ureditev (poenostavitev zakonodaje in zmanjšanje upravnega bremena za podjetja in javne organe).

Cilji revizije uredbe EMAS

ODBOR REGIJ

| 8. | meni, da je sistem EMAS uporaben instrument za raznovrstne organizacije, saj bi jim njegovo sprejetje koristilo na različne načine, npr. zmanjšanje okoljske škode, znižanje stroškov (energija in odlaganje odpadkov), izboljšanje podobe okolja, zagotavljanje spoštovanja okoljske zakonodaje, bolj učinkovito delovanje itd.; |
| --- | --- |

8.

meni, da je sistem EMAS uporaben instrument za raznovrstne organizacije, saj bi jim njegovo sprejetje koristilo na različne načine, npr. zmanjšanje okoljske škode, znižanje stroškov (energija in odlaganje odpadkov), izboljšanje podobe okolja, zagotavljanje spoštovanja okoljske zakonodaje, bolj učinkovito delovanje itd.;

| 9. | podpira določitev kvantitativnih in merljivih ciljev za številne organizacije, registrirane v sistemu EMAS, pet in deset let po začetku veljavnosti uredbe; |
| --- | --- |

9.

podpira določitev kvantitativnih in merljivih ciljev za številne organizacije, registrirane v sistemu EMAS, pet in deset let po začetku veljavnosti uredbe;

| 10. | meni, da bi pri uresničevanju cilja pomagalo, če bi države članice morale določiti svoje lastne cilje za povečanje števila organizacij, registriranih v sistemu EMAS; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi pri uresničevanju cilja pomagalo, če bi države članice morale določiti svoje lastne cilje za povečanje števila organizacij, registriranih v sistemu EMAS;

| 11. | močno podpira povečanje prepoznavnosti sistema EMAS z vsemi možnimi načini, saj je npr. v skandinavskih državah EMAS v javnem sektorju skoraj nepoznan in le redko v uporabi; |
| --- | --- |

11.

močno podpira povečanje prepoznavnosti sistema EMAS z vsemi možnimi načini, saj je npr. v skandinavskih državah EMAS v javnem sektorju skoraj nepoznan in le redko v uporabi;

| 12. | meni, da bi bilo treba v strukturi uredbe upoštevati stališča organizacij, ki načrtujejo uvedbo sistema EMAS. Za te organizacije je ključnega pomena struktura sistema EMAS, ki je „skrita“ v Prilogi II predloga. To pomanjkljivost bi najlažje popravili tako, da bi Priloga II postala samostojen člen z naslovom Struktura in zahteve sistema EMAS; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi bilo treba v strukturi uredbe upoštevati stališča organizacij, ki načrtujejo uvedbo sistema EMAS. Za te organizacije je ključnega pomena struktura sistema EMAS, ki je „skrita“ v Prilogi II predloga. To pomanjkljivost bi najlažje popravili tako, da bi Priloga II postala samostojen člen z naslovom Struktura in zahteve sistema EMAS;

| 13. | pozdravlja predlog, da naj bi nacionalni in regionalni sistemi okoljskega ravnanja v celoti ali deloma pridobili priznanje EMAS, kar bi organizacijam pomagalo pri prehodu iz teh sistemov v sistem EMAS. S tem bi sistem EMAS pridobil številne potencialne prosilce za registracijo v EMAS, ki si že prizadevajo za izpolnitev pogojev za EMAS. To bi izboljšalo tudi verodostojnost lokalnih sistemov, ker bi postali del sistema EMAS; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja predlog, da naj bi nacionalni in regionalni sistemi okoljskega ravnanja v celoti ali deloma pridobili priznanje EMAS, kar bi organizacijam pomagalo pri prehodu iz teh sistemov v sistem EMAS. S tem bi sistem EMAS pridobil številne potencialne prosilce za registracijo v EMAS, ki si že prizadevajo za izpolnitev pogojev za EMAS. To bi izboljšalo tudi verodostojnost lokalnih sistemov, ker bi postali del sistema EMAS;

| 14. | meni, da bi Komisija lahko določila minimalne zahteve za sisteme, ki so delno v skladu s sistemom EMAS, da se prošnje ne bi oddajale za posamezne elemente sistema okoljskega ravnanja, ki kot tak še ne more biti opredeljen kot sistem; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi Komisija lahko določila minimalne zahteve za sisteme, ki so delno v skladu s sistemom EMAS, da se prošnje ne bi oddajale za posamezne elemente sistema okoljskega ravnanja, ki kot tak še ne more biti opredeljen kot sistem;

| 15. | predlaga, da bi bile lahko take minimalne zahteve na primer: okoljska politika z zavezo o stalnih izboljšavah; okoljski pregled, ki opredeljuje okoljske vidike organizacije s precejšnjim vplivom na okolje; skladnost z določbami okoljske zakonodaje; okoljski cilji, ki obsegajo pomembne okoljske vidike; okoljski program ali akcijski načrt, ki določa odgovornosti, ukrepe in časovni razpored za izvajanje ukrepov za dosego okoljskih ciljev; ustrezni viri za izvajanje okoljskega programa; notranja komunikacija o sistemu okoljskega ravnanja na različnih ravneh v organizaciji in zunanja presoja sistema okoljskega ravnanja; |
| --- | --- |

15.

predlaga, da bi bile lahko take minimalne zahteve na primer: okoljska politika z zavezo o stalnih izboljšavah; okoljski pregled, ki opredeljuje okoljske vidike organizacije s precejšnjim vplivom na okolje; skladnost z določbami okoljske zakonodaje; okoljski cilji, ki obsegajo pomembne okoljske vidike; okoljski program ali akcijski načrt, ki določa odgovornosti, ukrepe in časovni razpored za izvajanje ukrepov za dosego okoljskih ciljev; ustrezni viri za izvajanje okoljskega programa; notranja komunikacija o sistemu okoljskega ravnanja na različnih ravneh v organizaciji in zunanja presoja sistema okoljskega ravnanja;

| 16. | meni, da je treba izboljšati smernice v zvezi s poročanjem o okolju iz Priloge IV predloga. Za mala in srednja podjetja v storitvenem sektorju in na primer za lokalne akterje je nemogoče izračunati količino predvidenih kazalnikov, kot je npr. učinkovitost materialov. Količina uporabljenega materiala je tako velika, da je zbiranje podatkov celo za najpomembnejše materiale pogosto nerešljiva naloga. Prav tako je vpliv večine MSP in malih organizacij v javnem sektorju na biotsko raznovrstnost zanemarljiv, zato ni treba zahtevati poročanja o pogojih, ki bi vplivali nanje; |
| --- | --- |

16.

meni, da je treba izboljšati smernice v zvezi s poročanjem o okolju iz Priloge IV predloga. Za mala in srednja podjetja v storitvenem sektorju in na primer za lokalne akterje je nemogoče izračunati količino predvidenih kazalnikov, kot je npr. učinkovitost materialov. Količina uporabljenega materiala je tako velika, da je zbiranje podatkov celo za najpomembnejše materiale pogosto nerešljiva naloga. Prav tako je vpliv večine MSP in malih organizacij v javnem sektorju na biotsko raznovrstnost zanemarljiv, zato ni treba zahtevati poročanja o pogojih, ki bi vplivali nanje;

| 17. | meni, da je prav tako treba opredeliti obseg ocene o okoljski uspešnosti organizacij v sistemu EMAS in ustrezne zahteve za okoljsko presojo na različnih ravneh analize: primarni (proizvodnja), sekundarni (naročilo) in terciarni (drugo). Vsa MSP ter lokalne in regionalne oblasti nimajo na voljo informacij, strokovnega znanja in izkušenj, ki so potrebni za okoljsko presojo, temveč morajo poiskati pomoč zunanjih svetovalcev; |
| --- | --- |

17.

meni, da je prav tako treba opredeliti obseg ocene o okoljski uspešnosti organizacij v sistemu EMAS in ustrezne zahteve za okoljsko presojo na različnih ravneh analize: primarni (proizvodnja), sekundarni (naročilo) in terciarni (drugo). Vsa MSP ter lokalne in regionalne oblasti nimajo na voljo informacij, strokovnega znanja in izkušenj, ki so potrebni za okoljsko presojo, temveč morajo poiskati pomoč zunanjih svetovalcev;

| 18. | se sprašuje o stroških, ki jih imajo organi oblasti in zasebna podjetja pri uporabi sistema EMAS in sistema za podeljevanje znaka za okolje, in meni, da bi bila udeležba v obeh sistemih večja, če bi ukinili ali zmanjšali pristojbine. Vendar pa bi bilo treba zaradi različne strukture stroškov za udeležene organizacije razlikovati med sistemom EMAS in znakom za okolje; |
| --- | --- |

18.

se sprašuje o stroških, ki jih imajo organi oblasti in zasebna podjetja pri uporabi sistema EMAS in sistema za podeljevanje znaka za okolje, in meni, da bi bila udeležba v obeh sistemih večja, če bi ukinili ali zmanjšali pristojbine. Vendar pa bi bilo treba zaradi različne strukture stroškov za udeležene organizacije razlikovati med sistemom EMAS in znakom za okolje;

| 19. | meni, da je treba zmanjšati upravno breme za podjetja, ki uvedejo EMAS, čeprav zaradi takega zmanjšanja birokracije sistem EMAS nikakor ne sme izgubiti svoje verodostojnosti v očeh javnih organov, potrošnikov ali podjetij, ki želijo vstopiti v sistem. |
| --- | --- |

19.

meni, da je treba zmanjšati upravno breme za podjetja, ki uvedejo EMAS, čeprav zaradi takega zmanjšanja birokracije sistem EMAS nikakor ne sme izgubiti svoje verodostojnosti v očeh javnih organov, potrošnikov ali podjetij, ki želijo vstopiti v sistem.

Sistem za podeljevanje znaka za okolje

ODBOR REGIJ

| 20. | meni, da so zastavljeni cilji korak v pravo smer, predvsem možnost sodelovanja različnih zainteresiranih strani pri določitvi meril znaka za okolje in skrajšanje dolžine procesa sprejemanja, saj se lahko na ta način novi proizvodi hitreje vključijo v sistem podeljevanja znaka; |
| --- | --- |

20.

meni, da so zastavljeni cilji korak v pravo smer, predvsem možnost sodelovanja različnih zainteresiranih strani pri določitvi meril znaka za okolje in skrajšanje dolžine procesa sprejemanja, saj se lahko na ta način novi proizvodi hitreje vključijo v sistem podeljevanja znaka;

| 21. | poziva, naj se znaku doda „EU“, saj bo širši javnosti tako bolj jasno, da je znak za okolje pobuda Evropske unije; |
| --- | --- |

21.

poziva, naj se znaku doda „EU“, saj bo širši javnosti tako bolj jasno, da je znak za okolje pobuda Evropske unije;

| 22. | meni, da je skrajšani postopek za oblikovanje meril v drugih sistemih za podeljevanje znaka za okolje koristen za potrjene skupine proizvodov, saj sta na primer oznaka laboda v skandinavskih državah in modrega angela v Nemčiji tako priznani znamki v svojih državah, da bi lahko bili spodbuda za prepoznavnost evropskega znaka za okolje; |
| --- | --- |

22.

meni, da je skrajšani postopek za oblikovanje meril v drugih sistemih za podeljevanje znaka za okolje koristen za potrjene skupine proizvodov, saj sta na primer oznaka laboda v skandinavskih državah in modrega angela v Nemčiji tako priznani znamki v svojih državah, da bi lahko bili spodbuda za prepoznavnost evropskega znaka za okolje;

| 23. | podpira predlog za odpravo letnih pristojbin za proizvode, ki so bili nagrajeni z znakom za okolje, saj to za mnoge MSP pomeni odpravo finančne ovire za vključitev v sistem; |
| --- | --- |

23.

podpira predlog za odpravo letnih pristojbin za proizvode, ki so bili nagrajeni z znakom za okolje, saj to za mnoge MSP pomeni odpravo finančne ovire za vključitev v sistem;

| 24. | pozdravlja predlog, v skladu s katerim se od sodelujočih zahteva, da pripravijo priročnik za organe za oddajo javnih naročil. To bo organom za oddajo javnih naročil omogočilo lažjo vključitev meril znaka za okolje v postopke javnih naročil. Priročnik bi bil dobrodošla podpora za delo regionalnih in lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja predlog, v skladu s katerim se od sodelujočih zahteva, da pripravijo priročnik za organe za oddajo javnih naročil. To bo organom za oddajo javnih naročil omogočilo lažjo vključitev meril znaka za okolje v postopke javnih naročil. Priročnik bi bil dobrodošla podpora za delo regionalnih in lokalnih oblasti;

| 25. | meni, da je ohranitev predhodnega vrednotenja pomembna za verodostojnost in zanesljivost znaka za okolje. Evropski znak za okolje je sistem označevanja, ki temelji na analizi življenjskega kroga v skladu s standardom ISO 14024, ki ga preveri tretja stran. Izpolnjevanje ISO standarda zahteva od organa, pristojnega za označevanje, da vnaprej in naknadno preveri, ali proizvod, za katerega je zahtevan znak za okolje, izpolnjuje merila za pridobitev znaka za okolje. Predlog za spremembo ocene v registracijo in naknadni nadzor resno ogroža verodostojnost in zanesljivost znaka; |
| --- | --- |

25.

meni, da je ohranitev predhodnega vrednotenja pomembna za verodostojnost in zanesljivost znaka za okolje. Evropski znak za okolje je sistem označevanja, ki temelji na analizi življenjskega kroga v skladu s standardom ISO 14024, ki ga preveri tretja stran. Izpolnjevanje ISO standarda zahteva od organa, pristojnega za označevanje, da vnaprej in naknadno preveri, ali proizvod, za katerega je zahtevan znak za okolje, izpolnjuje merila za pridobitev znaka za okolje. Predlog za spremembo ocene v registracijo in naknadni nadzor resno ogroža verodostojnost in zanesljivost znaka;

| 26. | ne podpira predloga, da bi bila merila za nacionalne ali regionalne sisteme označevanja vsaj tako stroga kot merila znaka za okolje Skupnosti v primeru tistih skupin proizvodov, za katere merila znaka za okolje EU že obstajajo. Strogost zahtev za označevanje, ki se uporabljajo v različnih sistemih označevanja, je treba oceniti v ustreznem okviru ter v povezavi z okoljem in trgom. Številni dejavniki za označevanje, kot so stanje okolja, obremenitev okolja in toleranca okolja do proizvodov, se med regijami EU močno razlikujejo; |
| --- | --- |

26.

ne podpira predloga, da bi bila merila za nacionalne ali regionalne sisteme označevanja vsaj tako stroga kot merila znaka za okolje Skupnosti v primeru tistih skupin proizvodov, za katere merila znaka za okolje EU že obstajajo. Strogost zahtev za označevanje, ki se uporabljajo v različnih sistemih označevanja, je treba oceniti v ustreznem okviru ter v povezavi z okoljem in trgom. Številni dejavniki za označevanje, kot so stanje okolja, obremenitev okolja in toleranca okolja do proizvodov, se med regijami EU močno razlikujejo;

| 27. | meni, da je še posebej pomembno, da države članice in Komisija okrepijo dejavnosti za večjo ozaveščenost in seznanjenost z znakom za okolje. V zvezi s tem je morda sodelovanje s trgovci najučinkovitejši pristop, saj so z vidika potrošnikov trgovine kraj, kjer se najpogosteje sprejemajo odločitve o izbiri in nakupu proizvodov in imajo zato precejšnjo moč vpliva na te odločitve; |
| --- | --- |

27.

meni, da je še posebej pomembno, da države članice in Komisija okrepijo dejavnosti za večjo ozaveščenost in seznanjenost z znakom za okolje. V zvezi s tem je morda sodelovanje s trgovci najučinkovitejši pristop, saj so z vidika potrošnikov trgovine kraj, kjer se najpogosteje sprejemajo odločitve o izbiri in nakupu proizvodov in imajo zato precejšnjo moč vpliva na te odločitve;

| 28. | meni, da bi morala biti vse večja ponudba proizvodov in storitev, ki izpolnjujejo merila za pridobitev znaka za okolje Skupnosti, eden prednostnih ciljev. Doseganje tega cilja je treba spodbujati tako, da se podpre razvoj oblikovanja proizvodov, ki ves čas svojega življenjskega cikla izpolnjujejo zahtevana merila za skupino proizvodov, med katere sodijo. Odbor zato priporoča, naj pristojne oblasti izvajajo programe za spodbujanje okolju prijaznega oblikovanja proizvodov (med drugim na podlagi veljavnih okoljskih meril za znak za okolje), s katerimi bodo podprle podjetja v tem sektorju in pilotne projekte. |
| --- | --- |

28.

meni, da bi morala biti vse večja ponudba proizvodov in storitev, ki izpolnjujejo merila za pridobitev znaka za okolje Skupnosti, eden prednostnih ciljev. Doseganje tega cilja je treba spodbujati tako, da se podpre razvoj oblikovanja proizvodov, ki ves čas svojega življenjskega cikla izpolnjujejo zahtevana merila za skupino proizvodov, med katere sodijo. Odbor zato priporoča, naj pristojne oblasti izvajajo programe za spodbujanje okolju prijaznega oblikovanja proizvodov (med drugim na podlagi veljavnih okoljskih meril za znak za okolje), s katerimi bodo podprle podjetja v tem sektorju in pilotne projekte.

II.   PRIPOROČILA ZA SPREMEMBE

Predlog spremembe 1

Uredba EMAS

Člen 7

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 7 –   Odstopanje za majhne organizacijee






  1. | Pristojni organi na zahtevo majhne organizacije za slednjo podaljšajo triletno osnovo iz člena 6(1) na pet let ali letno osnovo iz člena 6(2) na dve leti, če so izpolnjeni vsi ti pogoji:






  (a) | ni nobenega okoljskega tveganja; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 7 –   Odstopanje za majhne organizacijee

1.

Pristojni organi na zahtevo majhne organizacije za slednjo podaljšajo triletno osnovo iz člena 6(1) na pet let ali letno osnovo iz člena 6(2) na dve leti, če so izpolnjeni vsi ti pogoji:

(a)

ni nobenega okoljskega tveganja;

| (b) | organizacija ne načrtuje nobenih operativnih sprememb svojega sistema okoljskega ravnanja in |
| --- | --- |

(b)

organizacija ne načrtuje nobenih operativnih sprememb svojega sistema okoljskega ravnanja in

| (c) | ni nobenih pomembnih lokalnih okoljskih problemov. |
| --- | --- |

(c)

ni nobenih pomembnih lokalnih okoljskih problemov.

| 2. | Zadevna organizacija mora za podaljšanje iz odstavka 1 pristojnemu organu, ki je organizacijo registriral, poslati prošnjo in zagotoviti dokazila, da so pogoji za odobritev odstopanja izpolnjeni. |
| --- | --- |

2.

Zadevna organizacija mora za podaljšanje iz odstavka 1 pristojnemu organu, ki je organizacijo registriral, poslati prošnjo in zagotoviti dokazila, da so pogoji za odobritev odstopanja izpolnjeni.

| 3. | Organizacije, upravičene do podaljšanja iz odstavka 1 do dveh let, pristojnemu organu vsako leto, v katerem so opravičene od obveznosti do potrditve poročila o okoljski uspešnosti, pošljejo nepotrjeno poročilo o okoljski uspešnosti. |
| --- | --- |

3.

Organizacije, upravičene do podaljšanja iz odstavka 1 do dveh let, pristojnemu organu vsako leto, v katerem so opravičene od obveznosti do potrditve poročila o okoljski uspešnosti, pošljejo nepotrjeno poročilo o okoljski uspešnosti.

Člen 7 –   Odstopanje za majhne organizacijee

| 1. | Pristojni organi na zahtevo majhne organizacije za slednjo podaljšajo triletno osnovo iz člena 6(1) na pet let ali letno osnovo iz člena 6(2) na dve leti, če so izpolnjeni vsi ti pogoji:






  (a) | ni nobenega okoljskega tveganja; |
| --- | --- | --- |

1.

Pristojni organi na zahtevo majhne organizacije za slednjo podaljšajo triletno osnovo iz člena 6(1) na pet let ali letno osnovo iz člena 6(2) na dve leti, če so izpolnjeni vsi ti pogoji:

(a)

ni nobenega okoljskega tveganja;

| (b) | organizacija ne načrtuje nobenih operativnih sprememb svojega sistema okoljskega ravnanja in |
| --- | --- |

(b)

organizacija ne načrtuje nobenih operativnih sprememb svojega sistema okoljskega ravnanja in

| (c) | ni nobenih pomembnih lokalnih okoljskih problemov. |
| --- | --- |

(c)

ni nobenih pomembnih lokalnih okoljskih problemov.

| 2. | Zadevna organizacija mora za podaljšanje iz odstavka 1 pristojnemu organu, ki je organizacijo registriral, poslati prošnjo in zagotoviti dokazila, da so pogoji za odobritev odstopanja izpolnjeni. |
| --- | --- |

2.

Zadevna organizacija mora za podaljšanje iz odstavka 1 pristojnemu organu, ki je organizacijo registriral, poslati prošnjo in zagotoviti dokazila, da so pogoji za odobritev odstopanja izpolnjeni.

| 3. | Organizacije, upravičene do podaljšanja iz odstavka 1 do dveh let, pristojnemu organu vsako leto, v katerem so opravičene od obveznosti do potrditve poročila o okoljski uspešnosti, pošljejo nepotrjeno poročilo o okoljski uspešnosti. |
| --- | --- |

3.

Organizacije, upravičene do podaljšanja iz odstavka 1 do dveh let, pristojnemu organu vsako leto, v katerem so opravičene od obveznosti do potrditve poročila o okoljski uspešnosti, pošljejo nepotrjeno poročilo o okoljski uspešnosti.

| 4. | V organizacijah, za katere je bilo odobreno podaljšanje v skladu s členom 6(1) do največ pet let, se ustrezno prilagodi pogostost pregledov. |
| --- | --- |

4.

Obrazložitev

Cilj, ki ga Komisija navaja v Uredbi EMAS III, tj. razbremeniti zlasti MSP, je tukaj ogrožen, saj bo po eni strani možno podaljšati cikel potrjevanja na največ 5 let, po drugi strani pa se ohranjajo obvezni pregledi na vsaka tri leta. Uskladiti je treba pogostost potrjevanja in pregledov.

Predlog spremembe 2

Uredba o znaku za okolje

Člen 9 (4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 4. | Zadevni pristojni organ v dveh mesecih po prejemu zahtevka za registracijo preveri dokumentacijo iz odstavka 2.
  Če je dokumentacija popolna, pristojni organ vsakemu proizvodu dodeli številko registracije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

4.

Zadevni pristojni organ v dveh mesecih po prejemu zahtevka za registracijo preveri dokumentacijo iz odstavka 2.

Če je dokumentacija popolna, pristojni organ vsakemu proizvodu dodeli številko registracije.

| 4. | Zadevni pristojni organ v dveh mesecih po prejemu zahtevka za registracijo preveri dokumentacijo iz odstavka 2.
  Če je dokumentacija popolna in jo je pristojni organ preveril, pristojni organ vsakemu proizvodu dodeli številko registracije. |
| --- | --- |

4.

Zadevni pristojni organ v dveh mesecih po prejemu zahtevka za registracijo preveri dokumentacijo iz odstavka 2.

Če je dokumentacija popolna in jo je pristojni organ preveril, pristojni organ vsakemu proizvodu dodeli številko registracije.

Obrazložitev

Za izpolnjevanje standardov ISO mora pristojni organ vnaprej preveriti, ali proizvod, za katerega je bil zaprošen znak za okolje, dosega merila za ta znak. Predlog za spremembo ocene v registracijo in naknadni nadzor resno ogroža verodostojnost in zanesljivost znaka (naključni pregledi niso dovolj).

Predlog spremembe 3

Uredba EMAS

Člen 43(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2. | Komisija upravlja in daje na voljo javnosti:






  (a) | register okoljskih preveriteljev in organizacij, registriranih v sistemu EMAS; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.

Komisija upravlja in daje na voljo javnosti:

(a)

register okoljskih preveriteljev in organizacij, registriranih v sistemu EMAS;

| (b) | podatkovno zbirko okoljskih izjav ter poročil o okoljski uspešnosti v elektronski obliki. |
| --- | --- |

(b)

podatkovno zbirko okoljskih izjav ter poročil o okoljski uspešnosti v elektronski obliki.

| 2. | Komisija upravlja in daje na voljo javnosti:






  (a) | register okoljskih preveriteljev in organizacij, registriranih v sistemu EMAS; |
| --- | --- | --- |

2.

Komisija upravlja in daje na voljo javnosti:

(a)

register okoljskih preveriteljev in organizacij, registriranih v sistemu EMAS;

| (b) | podatkovno zbirko okoljskih izjav ter poročil o okoljski uspešnosti v elektronski obliki;. |
| --- | --- |

(b)

podatkovno zbirko okoljskih izjav ter poročil o okoljski uspešnosti v elektronski obliki;.

| (c) | bazo podatkov najboljših praks EMAS v različnih okoljskih sektorjih (npr. energija, odpadki, javna naročila, komunikacija). |
| --- | --- |

(c)

bazo podatkov najboljših praks EMAS v različnih okoljskih sektorjih (npr. energija, odpadki, javna naročila, komunikacija).

Obrazložitev

Uvedbo sistema EMAS bi olajšal preprost priročnik s predstavitvijo dosežkov organizacij, ki so v sistemu EMAS, na različnih področjih varstva okolja (odpadki, energija, javna naročila itd.). Primeri dobrih praks, ki vključujejo tudi zmanjšanje stroškov, lahko spodbudijo organizacije k vključitvi v sistem EMAS.

Predlog spremembe 4

Uredba EMAS

Člen 39(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2. | Države članice brez poseganja v zakonodajo Skupnosti, zlasti zakonodajo glede konkurence, obdavčevanja in državnih pomoči, če je primerno, sprejmejo ukrepe za olajšanje registracije organizacij v sistem EMAS ali njihovo ohranitev v sistemu. Ti ukrepi se sprejemajo v teh dveh oblikah:






  (a) | oprostitev uporabe zakonskih določb, da se organizacija, registrirana v sistemu EMAS šteje, da izpolnjuje določene zakonske zahteve v zvezi z okoljem, ki jih določajo drugi pravni instrumenti, ki jih izpostavijo pristojni organi; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.

Države članice brez poseganja v zakonodajo Skupnosti, zlasti zakonodajo glede konkurence, obdavčevanja in državnih pomoči, če je primerno, sprejmejo ukrepe za olajšanje registracije organizacij v sistem EMAS ali njihovo ohranitev v sistemu. Ti ukrepi se sprejemajo v teh dveh oblikah:

(a)

oprostitev uporabe zakonskih določb, da se organizacija, registrirana v sistemu EMAS šteje, da izpolnjuje določene zakonske zahteve v zvezi z okoljem, ki jih določajo drugi pravni instrumenti, ki jih izpostavijo pristojni organi;

| 2. | Države članice brez poseganja v zakonodajo Skupnosti, zlasti zakonodajo glede konkurence, obdavčevanja in državnih pomoči, če je primerno, sprejmejo ukrepe za olajšanje registracije organizacij v sistem EMAS ali njihovo ohranitev v sistemu. Ti ukrepi se sprejemajo v teh dveh oblikah:






  (a) | oprostitev uporabe zakonskih določb, npr. daljša okoljska dovoljenja in manj stroge zahteve za pripravo poročil o izpolnjevanju zahtev za pridobitev dovoljenja, da se organizacija, registrirana v sistemu EMAS šteje, da izpolnjuje določene zakonske zahteve v zvezi z okoljem, ki jih določajo drugi pravni instrumenti, ki jih izpostavijo pristojni organi; |
| --- | --- | --- |

2.

Države članice brez poseganja v zakonodajo Skupnosti, zlasti zakonodajo glede konkurence, obdavčevanja in državnih pomoči, če je primerno, sprejmejo ukrepe za olajšanje registracije organizacij v sistem EMAS ali njihovo ohranitev v sistemu. Ti ukrepi se sprejemajo v teh dveh oblikah:

(a)

oprostitev uporabe zakonskih določb, npr. daljša okoljska dovoljenja in manj stroge zahteve za pripravo poročil o izpolnjevanju zahtev za pridobitev dovoljenja, da se organizacija, registrirana v sistemu EMAS šteje, da izpolnjuje določene zakonske zahteve v zvezi z okoljem, ki jih določajo drugi pravni instrumenti, ki jih izpostavijo pristojni organi;

Obrazložitev

Zakonodaja mora vsebovati jasno navedbo, da bodo organizacije v sistemu EMAS prejele javno pomoč, tudi v zadevah v zvezi z okoljskimi dovoljenji.

Predlog spremembe 5

Uredba EMAS

Člen 45(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Države članice lahko Komisiji predložijo pisno prošnjo za priznanje obstoječih sistemov okoljskega ravnanja ali njihovih delov, ki so pridobili certifikat po ustreznih postopkih certificiranja, veljavnih na nacionalni ali regionalni ravni, ker izpolnjujejo ustrezne zahteve iz te uredbe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Države članice lahko Komisiji predložijo pisno prošnjo za priznanje obstoječih sistemov okoljskega ravnanja ali njihovih delov, ki so pridobili certifikat po ustreznih postopkih certificiranja, veljavnih na nacionalni ali regionalni ravni, ker izpolnjujejo ustrezne zahteve iz te uredbe.

| 1. | Države članice in organizacije, ki koordinirajo nacionalne ali regionalne sisteme okoljskega ravnanja, lahko Komisiji predložijo pisno prošnjo za priznanje obstoječih sistemov okoljskega ravnanja ali njihovih delov, ki so pridobili certifikat po ustreznih postopkih certificiranja, veljavnih na nacionalni ali regionalni ravni, ker izpolnjujejo ustrezne zahteve iz te uredbe. |
| --- | --- |

1.

Države članice in organizacije, ki koordinirajo nacionalne ali regionalne sisteme okoljskega ravnanja, lahko Komisiji predložijo pisno prošnjo za priznanje obstoječih sistemov okoljskega ravnanja ali njihovih delov, ki so pridobili certifikat po ustreznih postopkih certificiranja, veljavnih na nacionalni ali regionalni ravni, ker izpolnjujejo ustrezne zahteve iz te uredbe.

Obrazložitev

Nobenega smisla nima, da se pravica za vložitev predloga v skladu s členom 39 omejuje samo na države članice, saj organi, ki upravljajo lokalne sisteme okoljskega ravnanja, najbolje poznajo te sisteme in lahko zato vložijo utemeljene predloge o skladnosti s sistemom EMAS.

Predlog spremembe 6

Uredba EMAS

Člen 4(5)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 4 –   Priprava na registracijo






  5. | Organizacije zagotovijo dokazila ali dokumente, ki kažejo, da organizacija izpolnjuje vse veljavne zakonske zahteve v zvezi z okoljem, ki so bile ugotovljene.
  Organizacije lahko v skladu s členom 33(5) od pristojnega izvršilnega organa ali organov zahtevajo izjavo o skladnosti.
  Organizacije iz držav zunaj Skupnosti se sklicujejo tudi na zakonske zahteve v zvezi z okoljem, ki veljajo za podobne organizacije v državi članici, v kateri se nameravajo prijaviti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 4 –   Priprava na registracijo

5.

Organizacije zagotovijo dokazila ali dokumente, ki kažejo, da organizacija izpolnjuje vse veljavne zakonske zahteve v zvezi z okoljem, ki so bile ugotovljene.

Organizacije lahko v skladu s členom 33(5) od pristojnega izvršilnega organa ali organov zahtevajo izjavo o skladnosti.

Organizacije iz držav zunaj Skupnosti se sklicujejo tudi na zakonske zahteve v zvezi z okoljem, ki veljajo za podobne organizacije v državi članici, v kateri se nameravajo prijaviti.

Člen 4 –   Priprava na registracijo

| 5. | Organizacije zagotovijo dokazila ali dokumente, ki kažejo, da organizacija izpolnjuje vse veljavne zakonske zahteve v zvezi z okoljem, ki so bile ugotovljene.

  Organizacije lahko v skladu s členom 33(5) od pristojnega izvršilnega organa ali organov zahtevajo izjavo o skladnosti.

  Organizacije iz držav zunaj Skupnosti se sklicujejo tudi na zakonske zahteve v zvezi z okoljem, ki veljajo za podobne organizacije v državi članici, v kateri se nameravajo prijaviti. |
| --- | --- |

5.

Organizacije zagotovijo dokazila ali dokumente, ki kažejo, da organizacija izpolnjuje vse veljavne zakonske zahteve v zvezi z okoljem, ki so bile ugotovljene.

Organizacije lahko v skladu s členom 33(5) od pristojnega izvršilnega organa ali organov zahtevajo izjavo o skladnosti.

Organizacije iz držav zunaj Skupnosti se sklicujejo tudi na zakonske zahteve v zvezi z okoljem, ki veljajo za podobne organizacije v državi članici, v kateri se nameravajo prijaviti.

Obrazložitev

Možnost pridobitve dokazila o skladnosti od oblasti predstavlja resno neskladje in je v nasprotju z načelom sistema EMAS kot sistema „preverjene“ lastne odgovornosti. Poleg tega to izničuje tudi bistveno prednost EMAS za oblasti. EMAS tako ne bi prispeval k zmanjšanju birokracije in upravnih obremenitev, temveč bi jih – ravno nasprotno – dejansko povzročil. Ugodnosti za organizacije, registrirane v sistemu EMAS, glede zamenjave zakonodaje in zmanjšanja pristojbin, ne bi bilo več mogoče upravičiti, kar bi povzročilo, da ne bi bilo več bistvene spodbude za registracijo v sistemu EMAS.

Predlog spremembe 7

Uredba EMAS

Člen 7(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 7 –   Odstopanje za majhne organizacije






  1. | Pristojni organi na zahtevo majhne organizacije za slednjo podaljšajo triletno osnovo iz člena 6(1) na pet let ali letno osnovo iz člena 6(2) na dve leti, če so izpolnjeni vsi ti pogoji:






  (a) | ni nobenega okoljskega tveganja; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 7 –   Odstopanje za majhne organizacije

1.

Pristojni organi na zahtevo majhne organizacije za slednjo podaljšajo triletno osnovo iz člena 6(1) na pet let ali letno osnovo iz člena 6(2) na dve leti, če so izpolnjeni vsi ti pogoji:

(a)

ni nobenega okoljskega tveganja;

| (b) | organizacija ne načrtuje nobenih operativnih sprememb svojega sistema okoljskega ravnanja in |
| --- | --- |

(b)

organizacija ne načrtuje nobenih operativnih sprememb svojega sistema okoljskega ravnanja in

| (c) | ni nobenih pomembnih lokalnih okoljskih problemov. |
| --- | --- |

(c)

ni nobenih pomembnih lokalnih okoljskih problemov.

Člen 7 –   Odstopanje za majhne organizacije

| 1. | Pristojni organi
  Okoljski preveritelj na zahtevo majhne organizacije za slednjo podaljšajo triletno osnovo iz člena 6(1) na pet let ali letno osnovo iz člena 6(2) na dve leti, če so izpolnjeni vsi ti pogoji:






  (a) | ni nobenega okoljskega tveganja; |
| --- | --- | --- |

1.

Pristojni organi
  Okoljski preveritelj na zahtevo majhne organizacije za slednjo podaljšajo triletno osnovo iz člena 6(1) na pet let ali letno osnovo iz člena 6(2) na dve leti, če so izpolnjeni vsi ti pogoji:

(a)

ni nobenega okoljskega tveganja;

| (b) | organizacija ne načrtuje nobenih operativnih sprememb svojega sistema okoljskega ravnanja in |
| --- | --- |

(b)

organizacija ne načrtuje nobenih operativnih sprememb svojega sistema okoljskega ravnanja in

| (c) | ni nobenih pomembnih lokalnih okoljskih problemov. |
| --- | --- |

(c)

ni nobenih pomembnih lokalnih okoljskih problemov.

Obrazložitev

Izvedba formalnega postopka za podaljšanje ciklusa potrditve pri pristojnih organih povzroča nepotrebne birokratske obremenitve in je kontraproduktivna za MSP. Doslej je podaljšanje ciklusa potrditve potekalo prek neposrednega dogovora med okoljskim preveriteljem in podjetjem brez vložitve posebne prošnje. Dosedanji postopek se je izkazal za učinkovitega in odraža dejstvo, da okoljski preveritelj najbolje razume položaj podjetja.

Predlog spremembe 8

Uredba EMAS

Člen 28(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 28 –   Potek akreditacije






  1. | Akreditacijski organi, ki jih država članica imenuje v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 765/2008, so odgovorni za akreditacijo okoljskih preveriteljev ter nadzor nad dejavnostmi, ki jih po tej uredbi opravljajo okoljski preveritelji. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 28 –   Potek akreditacije

1.

Akreditacijski organi, ki jih država članica imenuje v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 765/2008, so odgovorni za akreditacijo okoljskih preveriteljev ter nadzor nad dejavnostmi, ki jih po tej uredbi opravljajo okoljski preveritelji.

Člen 28 –   Potek akreditacije

| 1. | Akreditacijski organi, ki jih država članica imenuje – ob upoštevanju razdelitve pristojnosti v posamezni državi članici – v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 765/2008, so odgovorni za akreditacijo okoljskih preveriteljev ter nadzor nad dejavnostmi, ki jih po tej uredbi opravljajo okoljski preveritelji. |
| --- | --- |

1.

Akreditacijski organi, ki jih država članica imenuje – ob upoštevanju razdelitve pristojnosti v posamezni državi članici – v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 765/2008, so odgovorni za akreditacijo okoljskih preveriteljev ter nadzor nad dejavnostmi, ki jih po tej uredbi opravljajo okoljski preveritelji.

Obrazložitev

V uvodni izjavi 11 Uredbe (ES) št. 765/2008, ki določa zahteve za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov in razveljavitvijo Uredbe (EGS) št. 339/93, je navedeno:

| (11) | Ustanovitev enotnega nacionalnega akreditacijskega organa ne bi smela vplivati na razdelitev nalog v državah članicah. |
| --- | --- |

(11)

Ustanovitev enotnega nacionalnega akreditacijskega organa ne bi smela vplivati na razdelitev nalog v državah članicah.

Predlog spremembe 9

Uredba EMAS

Člen 12(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 12 –   Obveznosti glede postopka registracije






  2. | Pristojni organi vzpostavijo in vzdržujejo evidenco registriranih organizacij v svoji državi članici, vključno z njihovimi okoljskimi izjavami ali poročili o okoljski uspešnosti v elektronski obliki, ter to evidenco mesečno posodabljajo.
  Evidenca je javno dostopna na spletni strani. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 12 –   Obveznosti glede postopka registracije

2.

Pristojni organi vzpostavijo in vzdržujejo evidenco registriranih organizacij v svoji državi članici, vključno z njihovimi okoljskimi izjavami ali poročili o okoljski uspešnosti v elektronski obliki, ter to evidenco mesečno posodabljajo.

Evidenca je javno dostopna na spletni strani.

Člen 12 –   Obveznosti glede postopka registracije

| 2. | Pristojni organi vzpostavijo in vzdržujejo evidenco registriranih organizacij v svoji državi članici, vključno z njihovimi zadnjimi okoljskimi izjavami ali poročili o okoljski uspešnosti v elektronski obliki, ter to evidenco mesečno posodabljajo.
  Evidenca je javno dostopna na spletni strani. |
| --- | --- |

2.

Pristojni organi vzpostavijo in vzdržujejo evidenco registriranih organizacij v svoji državi članici, vključno z njihovimi zadnjimi okoljskimi izjavami ali poročili o okoljski uspešnosti v elektronski obliki, ter to evidenco mesečno posodabljajo.

Evidenca je javno dostopna na spletni strani.

Obrazložitev

Pri sklicevanju na okoljsko izjavo ali poročilo o okoljski uspešnosti bi bilo treba navesti, da gre za zadnjo (najnovejšo) izjavo ali poročilo.

Nekatere organizacije omogočajo dostop do svoje okoljske izjave na zahtevo (kot je določeno v členu 6(3)), da bi lahko vodile register zainteresiranih oseb, zato nasprotujejo temu, da bi bila njihova izjava brez predhodne zahteve javno dostopna.

Od organizacij se zato ne bi smelo zahtevati, da objavijo svoje okoljske izjave ali poročila o okoljski uspešnosti na spletni strani, ker to omogoča ogled brez predhodne zahteve. Druga rešitev bi lahko bila, da bi pristojni organi ponudili podobno storitev, pri kateri bi bilo treba prositi za ogled dokumentov katere koli organizacije; tej pa bi na zahtevo lahko zagotovili vpogled v ustrezni register.

Predlog spremembe 10

Uredba EMAS

Člen 14(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 14 –   Zadržanje organizacije ali njen izbris iz registra






  3. | Registrirana organizacija se izbriše iz registra ali, če je primerno, se njen vpis v register zadrži, če pristojnemu organu v enem mesecu od podane zahteve ne predloži:






  a) | potrjenih posodobljenih okoljskih izjav, poročila o okoljski uspešnosti ali podpisane izjave iz člena 24(9); |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 14 –   Zadržanje organizacije ali njen izbris iz registra

3.

Registrirana organizacija se izbriše iz registra ali, če je primerno, se njen vpis v register zadrži, če pristojnemu organu v enem mesecu od podane zahteve ne predloži:

a)

potrjenih posodobljenih okoljskih izjav, poročila o okoljski uspešnosti ali podpisane izjave iz člena 24(9);

| b) | obrazca, ki vključuje vsaj najnujnejše podatke iz Priloge VI. |
| --- | --- |

b)

obrazca, ki vključuje vsaj najnujnejše podatke iz Priloge VI.

Člen 14 –   Zadržanje organizacije ali njen izbris iz registra

| 3. | Registrirana organizacija se izbriše iz registra ali, če je primerno, se njen vpis v register zadrži, če pristojnemu organu v enem
  treh mesecih
  u od podane zahteve ne predloži:






  a) | potrjenih posodobljenih okoljskih izjav, poročila o okoljski uspešnosti ali podpisane izjave iz člena 24(9); |
| --- | --- | --- |

3.

Registrirana organizacija se izbriše iz registra ali, če je primerno, se njen vpis v register zadrži, če pristojnemu organu v enem
  treh mesecih
  u od podane zahteve ne predloži:

a)

potrjenih posodobljenih okoljskih izjav, poročila o okoljski uspešnosti ali podpisane izjave iz člena 24(9);

| b) | obrazca, ki vključuje vsaj najnujnejše podatke iz Priloge VI. |
| --- | --- |

b)

obrazca, ki vključuje vsaj najnujnejše podatke iz Priloge VI.

Obrazložitev

Predviden rok za predložitev manjkajočih dokumentov bi bilo treba podaljšati na 3 mesece od podane zahteve, da bi dali organizacijam čas za pripravo in po potrebi potrditev dokumentacije, kar je odvisno tudi od razpoložljivosti preveritelja.

V Bruslju, 12. februarja 2009

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 28.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 120/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 120/65

---

Mnenje Odbora regij Čezmejno zdravstveno varstvo

2009/C 120/12

ODBOR REGIJ

| — | meni, da mobilnost pacientov ne sme gospodarsko ali finančno ogrožati nacionalnih zdravstvenih sistemov; |
| --- | --- |

—

meni, da mobilnost pacientov ne sme gospodarsko ali finančno ogrožati nacionalnih zdravstvenih sistemov;

| — | meni, da je treba spodbujati čezmejno sodelovanje na področju zdravstva, pri tem pa je treba posebno pozornost posvetiti obmejnim regijam; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba spodbujati čezmejno sodelovanje na področju zdravstva, pri tem pa je treba posebno pozornost posvetiti obmejnim regijam;

| — | ugotavlja, da je treba najti ustrezno ravnovesje med (a) nadaljnjim razvojem evropskega sodelovanja, katerega koristi priznavajo vsi udeleženi, in (b) upoštevanjem načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da je treba najti ustrezno ravnovesje med (a) nadaljnjim razvojem evropskega sodelovanja, katerega koristi priznavajo vsi udeleženi, in (b) upoštevanjem načela subsidiarnosti;

| — | svetuje uvedbo ukrepov, ki bi bolj izpostavljenim in zaščite potrebnim pacientom zagotovili uveljavljanje svojih pravic na podlagi zakonodaje Skupnosti; |
| --- | --- |

—

svetuje uvedbo ukrepov, ki bi bolj izpostavljenim in zaščite potrebnim pacientom zagotovili uveljavljanje svojih pravic na podlagi zakonodaje Skupnosti;

| — | priporoča, da se državam članicam pacientovega zdravstvenega zavarovanja prizna neomejena pravica do uvedbe splošnega sistema predhodnih odobritev bolnišnične oskrbe v drugi državi članici; |
| --- | --- |

—

priporoča, da se državam članicam pacientovega zdravstvenega zavarovanja prizna neomejena pravica do uvedbe splošnega sistema predhodnih odobritev bolnišnične oskrbe v drugi državi članici;

| — | meni, da je treba odbor, ki bi podpiral Komisijo pri izvajanju direktive, ustanoviti ob upoštevanju strokovnega znanja, ki je na voljo na lokalni in regionalni ravni. Odbor regij bi moral biti vključen v to delo. |
| --- | --- |

—

meni, da je treba odbor, ki bi podpiral Komisijo pri izvajanju direktive, ustanoviti ob upoštevanju strokovnega znanja, ki je na voljo na lokalni in regionalni ravni. Odbor regij bi moral biti vključen v to delo.

| Poročevalec | : | Karsten Uno Petersen (DK/PES), član regionalnega sveta regije Južna Danska |
| --- | --- | --- |

Poročevalec

:

Karsten Uno Petersen (DK/PES), član regionalnega sveta regije Južna Danska

Referenčni dokument

Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva

COM(2008) 414 konč.

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

SPLOŠNE UGOTOVITVE

Odbor regij

| 1. | pozdravlja prizadevanja, da se s predlogom direktive doseže pravna jasnost glede pravic pacientov ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti in tako omogoči splošnejše in učinkovitejše uresničevanje teh pravic pri uveljavljanju zdravniške oskrbe; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja prizadevanja, da se s predlogom direktive doseže pravna jasnost glede pravic pacientov ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti in tako omogoči splošnejše in učinkovitejše uresničevanje teh pravic pri uveljavljanju zdravniške oskrbe;

| 2. | predvideva, da se upošteva člen 152 Pogodbe o Evropski uniji, v skladu s katerim so za področje zdravstvenega varstva pristojne države članice, in opozarja, da nosijo te glavno odgovornost za zdravstveno politiko; |
| --- | --- |

2.

predvideva, da se upošteva člen 152 Pogodbe o Evropski uniji, v skladu s katerim so za področje zdravstvenega varstva pristojne države članice, in opozarja, da nosijo te glavno odgovornost za zdravstveno politiko;

| 3. | pozdravlja in podpira to, da se zdravje obravnava kot dobrina, pomembna za vse, ki jo je treba varovati z učinkovitimi in preglednimi politikami ter ukrepi v državah članicah, na ravni EU in na svetovni ravni. V zvezi s tem bi morala Komisija zagotoviti, da se lokalne in regionalne oblasti, ki so odgovorne za področje zdravja in zdravstveno varstvo, vključijo v sodelovanje na ravni EU pri izvajanju zdravstvenih storitev in zdravniške oskrbe; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja in podpira to, da se zdravje obravnava kot dobrina, pomembna za vse, ki jo je treba varovati z učinkovitimi in preglednimi politikami ter ukrepi v državah članicah, na ravni EU in na svetovni ravni. V zvezi s tem bi morala Komisija zagotoviti, da se lokalne in regionalne oblasti, ki so odgovorne za področje zdravja in zdravstveno varstvo, vključijo v sodelovanje na ravni EU pri izvajanju zdravstvenih storitev in zdravniške oskrbe;

| 4. | opozarja, da prosti pretok storitev in javno zdravje sodita med področja deljene pristojnosti držav članic in Skupnosti. Zato je pomembno, da se pri zakonodajnih predlogih na teh področjih oceni upoštevanje načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da prosti pretok storitev in javno zdravje sodita med področja deljene pristojnosti držav članic in Skupnosti. Zato je pomembno, da se pri zakonodajnih predlogih na teh področjih oceni upoštevanje načela subsidiarnosti;

| 5. | poudarja, da je treba prosti pretok oseb (tj. pacientov) razlikovati od prostega pretoka storitev, za katerega se uporablja zakonodaja o notranjem trgu. Glede na načelo, da je zdravje vprašanje splošnega pomena, OR nasprotuje temu, da bi za zdravstveno varstvo veljali predpisi o notranjem trgu. Države članice ter v nekaterih primerih njihove lokalne in regionalne oblasti bi tudi v prihodnje morale biti pristojne za urejanje zdravstvenega varstva, da bi – ob upoštevanju finančnih omejitev – zagotovile njegovo kakovost in dostopnost; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba prosti pretok oseb (tj. pacientov) razlikovati od prostega pretoka storitev, za katerega se uporablja zakonodaja o notranjem trgu. Glede na načelo, da je zdravje vprašanje splošnega pomena, OR nasprotuje temu, da bi za zdravstveno varstvo veljali predpisi o notranjem trgu. Države članice ter v nekaterih primerih njihove lokalne in regionalne oblasti bi tudi v prihodnje morale biti pristojne za urejanje zdravstvenega varstva, da bi – ob upoštevanju finančnih omejitev – zagotovile njegovo kakovost in dostopnost;

| 6. | ugotavlja, da je gospodarsko ravnovesje v zdravstvenem varstvu stvar posameznih držav članic in da mora to biti zagotovljeno še naprej. Predlog direktive bi lahko imel – zlasti na lokalni ravni, npr. v obmejnih regijah in manjših državah članicah – zelo daljnosežne posledice. Mobilnost pacientov ne sme gospodarsko ali finančno ogrožati nacionalnih zdravstvenih sistemov v EU; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je gospodarsko ravnovesje v zdravstvenem varstvu stvar posameznih držav članic in da mora to biti zagotovljeno še naprej. Predlog direktive bi lahko imel – zlasti na lokalni ravni, npr. v obmejnih regijah in manjših državah članicah – zelo daljnosežne posledice. Mobilnost pacientov ne sme gospodarsko ali finančno ogrožati nacionalnih zdravstvenih sistemov v EU;

| 7. | poziva Komisijo, naj pri izenačevanju zdravstvenih storitev z ostalimi storitvami, kot predvideva predlog direktive, zagotovi, da zdravstvo ne temelji na dobičku, temveč nasprotno, na merilih, ki upoštevajo predvsem zdravje posameznika, krepitev zdravja s preventivnimi ukrepi, potek zdravljenja in kakovost življenja; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj pri izenačevanju zdravstvenih storitev z ostalimi storitvami, kot predvideva predlog direktive, zagotovi, da zdravstvo ne temelji na dobičku, temveč nasprotno, na merilih, ki upoštevajo predvsem zdravje posameznika, krepitev zdravja s preventivnimi ukrepi, potek zdravljenja in kakovost življenja;

| 8. | meni, da je treba pri čezmejnem sodelovanju na področju zdravstva posebno pozornost posvetiti obmejnim regijam. Poleg tega je zelo pomembno podpreti pripravo ukrepov na področju zdravstvene politike in izboljšanje javnega zdravja v tistih državah EU, kjer so potrebe po tem največje, da se tako zmanjšajo razlike in neenakosti v zdravstvenem stanju prebivalstva v EU ter da se postopno doseže približanje najvišji ravni v EU; |
| --- | --- |

8.

meni, da je treba pri čezmejnem sodelovanju na področju zdravstva posebno pozornost posvetiti obmejnim regijam. Poleg tega je zelo pomembno podpreti pripravo ukrepov na področju zdravstvene politike in izboljšanje javnega zdravja v tistih državah EU, kjer so potrebe po tem največje, da se tako zmanjšajo razlike in neenakosti v zdravstvenem stanju prebivalstva v EU ter da se postopno doseže približanje najvišji ravni v EU;

| 9. | poleg tega meni, da predlog ne sme biti v nasprotju s pobudami in predpisi držav članic za zagotavljanje visoke ravni varnosti pacientov ter s predpisi o njihovih pravicah; |
| --- | --- |

9.

poleg tega meni, da predlog ne sme biti v nasprotju s pobudami in predpisi držav članic za zagotavljanje visoke ravni varnosti pacientov ter s predpisi o njihovih pravicah;

| 10. | ugotavlja, da se pravice pacientov, opredeljene v predlogu direktive, nanašajo predvsem na napotene paciente in paciente v obmejnih regijah, ki pa ne smejo imeti prednosti pred drugimi pacienti, npr. nujnimi primeri, ki jih je daleč največ. |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da se pravice pacientov, opredeljene v predlogu direktive, nanašajo predvsem na napotene paciente in paciente v obmejnih regijah, ki pa ne smejo imeti prednosti pred drugimi pacienti, npr. nujnimi primeri, ki jih je daleč največ.

Odgovornost držav članic

| 11. | ugotavlja, da je treba najti ustrezno ravnovesje med nadaljnjim razvojem evropskega sodelovanja, katerega koristi priznavajo vsi udeleženi, in upoštevanjem načela subsidiarnosti, v skladu s katerim države članice ali v nekaterih primerih regionalne in lokalne oblasti zagotavljajo dobro delujoče zdravstvene sisteme. Odbor opozarja, da so v predlogu direktive potrebne dodatne pojasnitve tam, kjer se od držav članic zahtevajo prilagoditve nacionalnih zdravstvenih sistemov in sistemov socialnega zavarovanja. Enako velja za področje uporabe tovrstnih ukrepov glede na načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da je treba najti ustrezno ravnovesje med nadaljnjim razvojem evropskega sodelovanja, katerega koristi priznavajo vsi udeleženi, in upoštevanjem načela subsidiarnosti, v skladu s katerim države članice ali v nekaterih primerih regionalne in lokalne oblasti zagotavljajo dobro delujoče zdravstvene sisteme. Odbor opozarja, da so v predlogu direktive potrebne dodatne pojasnitve tam, kjer se od držav članic zahtevajo prilagoditve nacionalnih zdravstvenih sistemov in sistemov socialnega zavarovanja. Enako velja za področje uporabe tovrstnih ukrepov glede na načelo subsidiarnosti;

| 12. | v zvezi s tem opozarja na mrežo Odbora regij za nadzor subsidiarno (1), ki je na podlagi posvetovanja s člani mreže pripravila poročilo o predlogu direktive. Poročilo med drugim omenja nevarnost, da bo predlog direktive spodkopal sedanje mehanizme urejanja, ki jih uporabljajo lokalne in regionalne oblasti, odgovorne za zdravstvene storitve; |
| --- | --- |

12.

v zvezi s tem opozarja na mrežo Odbora regij za nadzor subsidiarno (1), ki je na podlagi posvetovanja s člani mreže pripravila poročilo o predlogu direktive. Poročilo med drugim omenja nevarnost, da bo predlog direktive spodkopal sedanje mehanizme urejanja, ki jih uporabljajo lokalne in regionalne oblasti, odgovorne za zdravstvene storitve;

| 13. | meni tudi, da ne gre zgolj za zaščito in obveščanje državljanov o njihovih pravicah, ki jim jih daje zakonodaja Skupnosti, temveč je treba bolj razmisliti o možnostih za zagotovitev odzivnega in dostopnega sistema, ki bo vsem kategorijam pacientov omogočil izkoristiti obstoječe pravice in možnosti. Tudi bolj izpostavljenim in zaščite potrebnim pacientom je treba zagotoviti, da bodo lahko uveljavljali svoje pravice na podlagi zakonodaje Skupnosti. Pri tem gre na primer za starejše, ki slabo govorijo tuje jezike, ali paciente, ki zaradi fizičnih ali psihičnih težav niso mobilni. To vključuje tudi razpravo o tem, ali bi morala pristojna ustanova države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja povrniti stroške potovanja in namestitve med zdravljenjem, pri čemer skupni stroški ne bi smeli presegati stroškov zdravljenja v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja; |
| --- | --- |

13.

meni tudi, da ne gre zgolj za zaščito in obveščanje državljanov o njihovih pravicah, ki jim jih daje zakonodaja Skupnosti, temveč je treba bolj razmisliti o možnostih za zagotovitev odzivnega in dostopnega sistema, ki bo vsem kategorijam pacientov omogočil izkoristiti obstoječe pravice in možnosti. Tudi bolj izpostavljenim in zaščite potrebnim pacientom je treba zagotoviti, da bodo lahko uveljavljali svoje pravice na podlagi zakonodaje Skupnosti. Pri tem gre na primer za starejše, ki slabo govorijo tuje jezike, ali paciente, ki zaradi fizičnih ali psihičnih težav niso mobilni. To vključuje tudi razpravo o tem, ali bi morala pristojna ustanova države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja povrniti stroške potovanja in namestitve med zdravljenjem, pri čemer skupni stroški ne bi smeli presegati stroškov zdravljenja v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja;

| 14. | soglaša, da so za zagotavljanje dobro delujočega zdravstva pristojne posamezne države in v nekaterih primerih regionalne in lokalne oblasti, ki morajo upoštevati naslednja načela: univerzalnost, dostop do visokokakovostnega zdravstvenega varstva, enakost in solidarnost ter standarde kakovosti in varnosti zdravstvenih storitev. Poleg tega je zelo pomembno, da:






  — | obstajajo ureditve za zagotavljanje in nadzor upoštevanja standardov; |
| --- | --- | --- |

14.

soglaša, da so za zagotavljanje dobro delujočega zdravstva pristojne posamezne države in v nekaterih primerih regionalne in lokalne oblasti, ki morajo upoštevati naslednja načela: univerzalnost, dostop do visokokakovostnega zdravstvenega varstva, enakost in solidarnost ter standarde kakovosti in varnosti zdravstvenih storitev. Poleg tega je zelo pomembno, da:

—

obstajajo ureditve za zagotavljanje in nadzor upoštevanja standardov;

| — | pacienti med zdravljenjem in zdravstveno oskrbo dobijo ustrezne informacije (da bi lahko sprejemali premišljene odločitve); |
| --- | --- |

—

pacienti med zdravljenjem in zdravstveno oskrbo dobijo ustrezne informacije (da bi lahko sprejemali premišljene odločitve);

| — | je vzpostavljen sistem pritožb pacientov; |
| --- | --- |

—

je vzpostavljen sistem pritožb pacientov;

| — | imajo zaposleni v zdravstvenem sektorju sklenjeno zavarovanje poklicne odgovornosti; |
| --- | --- |

—

imajo zaposleni v zdravstvenem sektorju sklenjeno zavarovanje poklicne odgovornosti;

| — | so osebni podatki strogo varovani; |
| --- | --- |

—

so osebni podatki strogo varovani;

| — | se prepreči neenako obravnavanje pacientov, ne glede na to, iz katere države članice prihajajo. |
| --- | --- |

—

se prepreči neenako obravnavanje pacientov, ne glede na to, iz katere države članice prihajajo.

Našteta področja so odločilnega pomena za dobro delujoč zdravstveni sistem in morajo biti še naprej v pristojnosti držav članic ali v nekaterih primerih regionalnih in lokalnih oblasti. Predlog direktive ne sme biti korak v smeri uskladitve.

Čeprav so za določanje standardov kakovosti pristojne države članice ali v nekaterih primerih ustrezne službe regionalnih in lokalnih oblasti, institucije EU še vedno lahko izrekajo priporočila, da bi poenotile merila in spodbujale sodelovanje z ustanavljanjem referenčnih mrež in storitev;

| 15. | je zadovoljen z zahtevo, da je treba zdravstvene storitve izvajati po predpisih in postopkih države članice zdravljenja. |
| --- | --- |

15.

je zadovoljen z zahtevo, da je treba zdravstvene storitve izvajati po predpisih in postopkih države članice zdravljenja.

Napotitev pacientov in zmogljivosti zdravstvenih sistemov držav EU

| 16. | se strinja, da je treba ohraniti upravne postopke držav članic pacientovega zdravstvenega zavarovanja za napotitev pacientov v bolnišnice in izdajanje napotnic, če niso diskriminatorni in ne ovirajo prostega pretoka; |
| --- | --- |

16.

se strinja, da je treba ohraniti upravne postopke držav članic pacientovega zdravstvenega zavarovanja za napotitev pacientov v bolnišnice in izdajanje napotnic, če niso diskriminatorni in ne ovirajo prostega pretoka;

| 17. | pozdravlja dejstvo, da – kot je poudarjeno v predlogu direktive – države članice lahko ohranijo splošne pogoje, merila o izpolnjevanju pogojev ter regulativne in upravne formalnosti za prejemanje storitev zdravstvenega varstva in povračilo stroškov za storitve zdravstvenega varstva, opravljene v drugi državi članici, npr. tako, da lahko napotnico za zdravljenje pri zdravniku specialistu izda splošni zdravnik; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja dejstvo, da – kot je poudarjeno v predlogu direktive – države članice lahko ohranijo splošne pogoje, merila o izpolnjevanju pogojev ter regulativne in upravne formalnosti za prejemanje storitev zdravstvenega varstva in povračilo stroškov za storitve zdravstvenega varstva, opravljene v drugi državi članici, npr. tako, da lahko napotnico za zdravljenje pri zdravniku specialistu izda splošni zdravnik;

| 18. | priporoča, da se državam članicam pacientovega zdravstvenega zavarovanja prizna neomejena pravica do uvedbe splošnega sistema predhodnih odobritev bolnišnične oskrbe v drugi državi članici zdravljenja. Tako bi državam članicam omogočili načrtovanje učinkovitega zdravstvenega sistema ter preprečili težave zaradi nihanj v številu pacientov. Hkrati bi čim bolj zmanjšali tveganje, da bi tokovi pacientov ovirali ekonomsko ravnovesje in uravnoteženost zdravstvenih sistemov ali načrtovanje, kamor sodijo načrtovanje zmogljivosti, povečanje učinkovitosti in dostopnost. Direktiva Komisije mora določiti vrsto meril v zvezi s tem, kdaj država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja lahko zavrne odobritev, saj brez kakršnih koli meril obstaja nevarnost, da bo ogrožena celotna direktiva. Splošen sistem predhodnih odobritev povračila stroškov naj bi državam članicam zdravljenja tudi pomagal, da lažje dobijo povračilo stroškov za opravljene zdravstvene storitve, poleg tega pa naj bi prispeval k temu, da bo v središču potek zdravljenja pacienta, tako da bo na primer po koncu zdravljenja mogoče izvesti ustrezno rehabilitacijo in druge vrste dodatne oskrbe; |
| --- | --- |

18.

priporoča, da se državam članicam pacientovega zdravstvenega zavarovanja prizna neomejena pravica do uvedbe splošnega sistema predhodnih odobritev bolnišnične oskrbe v drugi državi članici zdravljenja. Tako bi državam članicam omogočili načrtovanje učinkovitega zdravstvenega sistema ter preprečili težave zaradi nihanj v številu pacientov. Hkrati bi čim bolj zmanjšali tveganje, da bi tokovi pacientov ovirali ekonomsko ravnovesje in uravnoteženost zdravstvenih sistemov ali načrtovanje, kamor sodijo načrtovanje zmogljivosti, povečanje učinkovitosti in dostopnost. Direktiva Komisije mora določiti vrsto meril v zvezi s tem, kdaj država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja lahko zavrne odobritev, saj brez kakršnih koli meril obstaja nevarnost, da bo ogrožena celotna direktiva. Splošen sistem predhodnih odobritev povračila stroškov naj bi državam članicam zdravljenja tudi pomagal, da lažje dobijo povračilo stroškov za opravljene zdravstvene storitve, poleg tega pa naj bi prispeval k temu, da bo v središču potek zdravljenja pacienta, tako da bo na primer po koncu zdravljenja mogoče izvesti ustrezno rehabilitacijo in druge vrste dodatne oskrbe;

| 19. | opozarja, da bi razlikovanje med bolnišnično oskrbo in zdravstvenimi storitvami, kjer hospitalizacija ni potrebna, lahko povzročilo težave, saj se načini zdravljenja od države do države razlikujejo. Zato bi morale biti države članice ali v nekaterih primerih regionalne in lokalne oblasti tiste, ki določijo, katere storitve sodijo v bolnišnično oskrbo. Pri tem bi bilo treba upoštevati najnovejša spoznanja in razvoj ter lokalne in regionalne razmere; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da bi razlikovanje med bolnišnično oskrbo in zdravstvenimi storitvami, kjer hospitalizacija ni potrebna, lahko povzročilo težave, saj se načini zdravljenja od države do države razlikujejo. Zato bi morale biti države članice ali v nekaterih primerih regionalne in lokalne oblasti tiste, ki določijo, katere storitve sodijo v bolnišnično oskrbo. Pri tem bi bilo treba upoštevati najnovejša spoznanja in razvoj ter lokalne in regionalne razmere;

| 20. | poziva k pripravi ukrepov, ki bi zagotovili čezmejno izkoriščanje prostih zmogljivosti in možnosti za zdravstveno oskrbo, vendar je treba te ukrepe izvajati tako, da ne bodo povzročali nesmotrne porazdelitve medicinskih in strokovnih virov – vključno osebja – v posameznih državah članicah in med državami članicami kot posledice npr. različnih sistemov plačil; |
| --- | --- |

20.

poziva k pripravi ukrepov, ki bi zagotovili čezmejno izkoriščanje prostih zmogljivosti in možnosti za zdravstveno oskrbo, vendar je treba te ukrepe izvajati tako, da ne bodo povzročali nesmotrne porazdelitve medicinskih in strokovnih virov – vključno osebja – v posameznih državah članicah in med državami članicami kot posledice npr. različnih sistemov plačil;

| 21. | ugotavlja, da opravljanje zdravstvenih storitev za paciente iz drugih držav članic ne sme negativno vplivati na zmožnost in obveznost države članice za zagotavljanje zdravstvene oskrbe lastnega prebivalstva; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da opravljanje zdravstvenih storitev za paciente iz drugih držav članic ne sme negativno vplivati na zmožnost in obveznost države članice za zagotavljanje zdravstvene oskrbe lastnega prebivalstva;

| 22. | načeloma priznava potrebo po ustanovitvi kontaktnih služb, katerih naloga bi bila izključno zagotavljanje informacij pacientom o njihovih pravicah glede čezmejnih zdravstvenih storitev; tako se zagotovi ustrezno obveščanje državljanov o njihovih pravicah. Naloge kontaktnih služb bi morale opravljati že obstoječe strukture, če so na voljo. Te kontaktne službe naj ne bi bile ustanovljene kot pravne osebe, temveč kot informacijska središča za paciente. |
| --- | --- |

22.

načeloma priznava potrebo po ustanovitvi kontaktnih služb, katerih naloga bi bila izključno zagotavljanje informacij pacientom o njihovih pravicah glede čezmejnih zdravstvenih storitev; tako se zagotovi ustrezno obveščanje državljanov o njihovih pravicah. Naloge kontaktnih služb bi morale opravljati že obstoječe strukture, če so na voljo. Te kontaktne službe naj ne bi bile ustanovljene kot pravne osebe, temveč kot informacijska središča za paciente.

Povračilo stroškov zdravljenja

| 23. | se zavzema za to, da se pacientom povrnejo le stroški tistih čezmejnih storitev, ki jih krije sistem socialne varnosti države pacientovega zdravstvenega zavarovanja. Pozdravlja predlog Komisije za preprečitev, da bi pacienti na podlagi čezmejnih storitev kovali dobiček; |
| --- | --- |

23.

se zavzema za to, da se pacientom povrnejo le stroški tistih čezmejnih storitev, ki jih krije sistem socialne varnosti države pacientovega zdravstvenega zavarovanja. Pozdravlja predlog Komisije za preprečitev, da bi pacienti na podlagi čezmejnih storitev kovali dobiček;

| 24. | opozarja, da je treba ponudniku zdravstvenega varstva v državi članci povrniti vse dejanske stroške, ki so nastali zaradi zdravljenja. Država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja je zavezana povrniti samo tolikšne stroške zdravljenja, kot bi nastali zaradi zagotavljanja enake ali podobne zdravstvene oskrbe v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja, vračilo pa ne sme preseči dejanskih stroškov zagotovljene zdravstvene oskrbe. Vse dodatne stroške mora kriti pacient; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da je treba ponudniku zdravstvenega varstva v državi članci povrniti vse dejanske stroške, ki so nastali zaradi zdravljenja. Država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja je zavezana povrniti samo tolikšne stroške zdravljenja, kot bi nastali zaradi zagotavljanja enake ali podobne zdravstvene oskrbe v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja, vračilo pa ne sme preseči dejanskih stroškov zagotovljene zdravstvene oskrbe. Vse dodatne stroške mora kriti pacient;

| 25. | opozarja, da je povračilo stroškov v praksi pogosto problematično, zato zahteva, da se državam članicam omogoči sprejetje ukrepov za poenostavitev ali zagotovitev plačila stroškov zdravljenja. To so lahko na primer ukrepi v obliki sporazumov med ponudniki socialnega zavarovanja in ponudniki medicinskih storitev ali sporazumi med samimi državami članicami, pa tudi ukrepi za zagotovitev, da pacient plača storitev; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da je povračilo stroškov v praksi pogosto problematično, zato zahteva, da se državam članicam omogoči sprejetje ukrepov za poenostavitev ali zagotovitev plačila stroškov zdravljenja. To so lahko na primer ukrepi v obliki sporazumov med ponudniki socialnega zavarovanja in ponudniki medicinskih storitev ali sporazumi med samimi državami članicami, pa tudi ukrepi za zagotovitev, da pacient plača storitev;

| 26. | si želi pojasnitve glede pravic državljanov na podlagi predloga direktive o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva in Uredbe št. 1408/71 o uporabi sistemov socialne varnosti. |
| --- | --- |

26.

si želi pojasnitve glede pravic državljanov na podlagi predloga direktive o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva in Uredbe št. 1408/71 o uporabi sistemov socialne varnosti.

Sodelovanje na zdravstvenem področju

| 27. | poziva, naj predlog direktive ureja le področja neposrednega pomena za pravice pacientov; |
| --- | --- |

27.

poziva, naj predlog direktive ureja le področja neposrednega pomena za pravice pacientov;

| 28. | opozarja, da za zdravila (2) veljajo nacionalne določbe in da zakonodaja Skupnosti ne sme zniževati visokih nacionalnih standardov varnosti pacientov pri receptih in zdravilih. Poleg tega prizadevanja za uskladitev ne smejo omejevati regulativnih možnosti držav članic na področju zdravil, katerih cilji so čim boljše varstvo pacientov, gospodarsko ravnovesje in obvladovanje javnih izdatkov za zdravila; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da za zdravila (2) veljajo nacionalne določbe in da zakonodaja Skupnosti ne sme zniževati visokih nacionalnih standardov varnosti pacientov pri receptih in zdravilih. Poleg tega prizadevanja za uskladitev ne smejo omejevati regulativnih možnosti držav članic na področju zdravil, katerih cilji so čim boljše varstvo pacientov, gospodarsko ravnovesje in obvladovanje javnih izdatkov za zdravila;

| 29. | se zavzema za to, da države članice spodbudijo vzpostavitev referenčne mreže na področju zdravja za sodelovanje pri specialistični oskrbi in oskrbi, ki zahteva posebno veliko sredstev. Sodelovanje pri posebnih načinih zdravljenja bi prineslo dodano vrednost in spodbujalo inovacije, kakovost in učinkovito izrabo virov. Vendar referenčni centri v okviru te mreže ne bi smeli biti predmet usklajevanj ali regulacije visokospecializiranih načinov zdravljenja; |
| --- | --- |

29.

se zavzema za to, da države članice spodbudijo vzpostavitev referenčne mreže na področju zdravja za sodelovanje pri specialistični oskrbi in oskrbi, ki zahteva posebno veliko sredstev. Sodelovanje pri posebnih načinih zdravljenja bi prineslo dodano vrednost in spodbujalo inovacije, kakovost in učinkovito izrabo virov. Vendar referenčni centri v okviru te mreže ne bi smeli biti predmet usklajevanj ali regulacije visokospecializiranih načinov zdravljenja;

| 30. | opozarja, da ukrepi Komisije na področju informacijskih in komunikacijskih sistemov, ki se jih lahko uvede med državami članicami („medobratovalnost“), ne smejo omejevati ukrepov držav članic na tem področju. Pozdraviti je treba zahtevo, da morajo ukrepi Komisije upoštevati tehnični razvoj, spoštovati varstvo osebnih podatkov in voditi k pripravi potrebnih standardov in tehnologij za medobratovalnost; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da ukrepi Komisije na področju informacijskih in komunikacijskih sistemov, ki se jih lahko uvede med državami članicami („medobratovalnost“), ne smejo omejevati ukrepov držav članic na tem področju. Pozdraviti je treba zahtevo, da morajo ukrepi Komisije upoštevati tehnični razvoj, spoštovati varstvo osebnih podatkov in voditi k pripravi potrebnih standardov in tehnologij za medobratovalnost;

| 31. | glede tega meni, da lahko strukturirano in usklajeno sodelovanje na evropski ravni pripelje do izmenjave izkušenj in prenašanja znanja, na področju raziskav pa lahko državam članicam pri razvoju medicinske tehnologije prinese pomembno dodano vrednost. Vendar pa tega sodelovanja ne bi smele urejati uskladitve ali predpisi; |
| --- | --- |

31.

glede tega meni, da lahko strukturirano in usklajeno sodelovanje na evropski ravni pripelje do izmenjave izkušenj in prenašanja znanja, na področju raziskav pa lahko državam članicam pri razvoju medicinske tehnologije prinese pomembno dodano vrednost. Vendar pa tega sodelovanja ne bi smele urejati uskladitve ali predpisi;

| 32. | meni, da je dostop do zanesljivih podatkov in informacij visoke kakovosti bistvenega pomena, vendar bi bilo treba pri zbiranju podatkov v glavnem uporabiti podatke, ki so že na voljo v državah članicah. |
| --- | --- |

32.

meni, da je dostop do zanesljivih podatkov in informacij visoke kakovosti bistvenega pomena, vendar bi bilo treba pri zbiranju podatkov v glavnem uporabiti podatke, ki so že na voljo v državah članicah.

Vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti

| 33. | opozarja, da v mnogih državah članicah lokalna in regionalna raven načrtuje, usmerja, izvaja in razvija področje zdravstva ter je zelo blizu državljanom, zato je na tem področju pomemben in obveščen akter; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da v mnogih državah članicah lokalna in regionalna raven načrtuje, usmerja, izvaja in razvija področje zdravstva ter je zelo blizu državljanom, zato je na tem področju pomemben in obveščen akter;

| 34. | vztraja, da je treba lokalne in regionalne oblasti vključiti v dejavnosti in pobude Skupnosti na področju zdravstva; |
| --- | --- |

34.

vztraja, da je treba lokalne in regionalne oblasti vključiti v dejavnosti in pobude Skupnosti na področju zdravstva;

| 35. | sicer pa poziva države članice, naj določijo postopke za zgodnje vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v svojih državah v evropske zakonodajne pobude na področju zdravstva; |
| --- | --- |

35.

sicer pa poziva države članice, naj določijo postopke za zgodnje vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v svojih državah v evropske zakonodajne pobude na področju zdravstva;

| 36. | meni, da je treba odbor, ki bi podpiral Komisijo pri izvajanju direktive, ustanoviti ob upoštevanju strokovnega znanja, ki je na voljo na lokalni in regionalni ravni. Odbor regij bi moral biti vključen v to delo. |
| --- | --- |

36.

meni, da je treba odbor, ki bi podpiral Komisijo pri izvajanju direktive, ustanoviti ob upoštevanju strokovnega znanja, ki je na voljo na lokalni in regionalni ravni. Odbor regij bi moral biti vključen v to delo.

II.   PRIPOROČILA ZA SPREMEMBE

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 1 se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe, | ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov
  a
  152, 95 in 16 Pogodbe, |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov
  a
  152, 95 in 16 Pogodbe,

Obrazložitev

Kot poudarja poročevalec v točki 2 mnenja in Komisija v prvi uvodni izjavi predloga direktive, je cilj doseči visoko raven varovanja zdravja ljudi, določen v členu 152 PES, podlaga za politično legitimnost predloga direktive. Poleg tega je treba poudariti pomen storitev splošnega gospodarskega pomena iz člena 16 PES na zdravstvenem področju.

Predlog spremembe 2

Za uvodno izjavo 3 se doda nova uvodna izjava:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 3(a) | Zaradi neskladij med cilji zdravstvene politike in cilji notranjega trga storitev je treba v primeru navzkrižja interesov vedno dati prednost ciljem zdravstvene politike, če je to v nujnem interesu javnosti (na primer javno zdravje, cilji socialne politike, ohranjanje finančnega ravnotežja sistema socialnega varstva itd.). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3(a)

Zaradi neskladij med cilji zdravstvene politike in cilji notranjega trga storitev je treba v primeru navzkrižja interesov vedno dati prednost ciljem zdravstvene politike, če je to v nujnem interesu javnosti (na primer javno zdravje, cilji socialne politike, ohranjanje finančnega ravnotežja sistema socialnega varstva itd.).

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 10 se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Za namene te direktive pojem „čezmejno zdravstveno varstvo“ zajema naslednje oblike storitev zdravstvenega varstva:






  — | uporaba zdravstvenega varstva v tujini (tj. pacient gre na zdravljenje k izvajalcu zdravstvenega varstva v drugi državi članici); to je znano tudi kot „mobilnost pacientov“; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za namene te direktive pojem „čezmejno zdravstveno varstvo“ zajema naslednje oblike storitev zdravstvenega varstva:

—

uporaba zdravstvenega varstva v tujini (tj. pacient gre na zdravljenje k izvajalcu zdravstvenega varstva v drugi državi članici); to je znano tudi kot „mobilnost pacientov“;

| — | čezmejno zagotavljanje zdravstvenega varstva (tj. prenos storitve iz ozemlja ene države članice na ozemlje druge); kot so na primer storitve telemedicine, diagnosticiranje in zdravniški recept na daljavo, laboratorijske storitve; |
| --- | --- |

—

čezmejno zagotavljanje zdravstvenega varstva (tj. prenos storitve iz ozemlja ene države članice na ozemlje druge); kot so na primer storitve telemedicine, diagnosticiranje in zdravniški recept na daljavo, laboratorijske storitve;

| — | trajna prisotnost izvajalca zdravstvenega varstva (tj. ustanovitev izvajalca zdravstvenega varstva v drugi državi članici) in |
| --- | --- |

—

trajna prisotnost izvajalca zdravstvenega varstva (tj. ustanovitev izvajalca zdravstvenega varstva v drugi državi članici) in

| — | začasna prisotnost oseb (tj. mobilnost zdravstvenih delavcev, na primer začasen premik v državo članico pacienta zaradi izvajanja storitev). |
| --- | --- |

—

začasna prisotnost oseb (tj. mobilnost zdravstvenih delavcev, na primer začasen premik v državo članico pacienta zaradi izvajanja storitev).

Za namene te direktive pojem „čezmejno zdravstveno varstvo“ zajema naslednje oblike storitev zdravstvenega varstva:

| — | uporaba zdravstvenega varstva v tujini (tj. pacient gre na zdravljenje k izvajalcu zdravstvenega varstva v drugi državi članici); to je znano tudi kot „mobilnost pacientov“; |
| --- | --- |

—

uporaba zdravstvenega varstva v tujini (tj. pacient gre na zdravljenje k izvajalcu zdravstvenega varstva v drugi državi članici); to je znano tudi kot „mobilnost pacientov“;

| — | čezmejno zagotavljanje zdravstvenega varstva (tj. prenos storitve iz ozemlja ene države članice na ozemlje druge); kot so na primer storitve telemedicine, diagnosticiranje in zdravniški recept na daljavo, laboratorijske storitve; |
| --- | --- |

—

čezmejno zagotavljanje zdravstvenega varstva (tj. prenos storitve iz ozemlja ene države članice na ozemlje druge); kot so na primer storitve telemedicine, diagnosticiranje in zdravniški recept na daljavo, laboratorijske storitve;

| — | trajna prisotnost izvajalca zdravstvenega varstva (tj. ustanovitev izvajalca zdravstvenega varstva v drugi državi članici) in |
| --- | --- |

—

trajna prisotnost izvajalca zdravstvenega varstva (tj. ustanovitev izvajalca zdravstvenega varstva v drugi državi članici) in

| — | začasna prisotnost oseb (tj. mobilnost zdravstvenih delavcev, na primer začasen premik v državo članico pacienta zaradi izvajanja storitev). |
| --- | --- |

—

začasna prisotnost oseb (tj. mobilnost zdravstvenih delavcev, na primer začasen premik v državo članico pacienta zaradi izvajanja storitev).

Obrazložitev

Tretja alinea v predlogu Komisije se nanaša na vprašanje, ki je povezano z Direktivo 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu. Predlagamo črtanje te alinee, da bi se izognili podvajanju in pravni nejasnosti.

Četrta alinea v predlogu Komisije se nanaša na vprašanje, ki je povezano z Direktivo 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij. Predlagamo črtanje te alinee, da bi se izognili podvajanju in pravni nejasnosti.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 31 se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Razpoložljivi podatki kažejo, da uporaba načel prostega pretoka v zvezi z uporabo storitev zdravstvenega varstva v drugi državi članici v mejah kritja, ki ga zagotavlja sistem obveznega zdravstvenega zavarovanja države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja, ne ogroža zdravstvenih sistemov držav članic ali finančne vzdržnosti njihovih sistemov socialne varnosti. Vendar je Sodišče potrdilo, da ni izključeno, da je možna resna ogrozitev finančnega ravnotežja sistema socialne varnosti ali cilja ohranitve uravnotežene in vsem dostopne zdravstvene in bolnišnične storitve lahko glavni razlog javnega interesa, ki lahko utemelji omejitev načela pravice opravljanja storitev. Sodišče je prav tako potrdilo, da mora biti omogočeno načrtovanje za vprašanja, kot so število bolnišnic, njihova geografska razporeditev, način organizacije in prostori, ki jih imajo na razpolago, ter celo narava zdravstvenih storitev, ki jih lahko ponudijo. Ta direktiva mora določiti sistem predhodne odobritve za prevzem stroškov za bolnišnično oskrbo, prejeto v drugi državi članici, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji, in sicer če se zdravljenje izvaja na njenem ozemlju, se stroški krijejo iz njenega sistema socialne varnosti, posledični odhod pacientov zaradi izvajanja direktive pa resno ogroža ali bo verjetno resno ogrožal finančno ravnotežje sistema socialne varnosti in/ali ta odhod pacientov resno ogroža ali bo verjetno resno ogrožal načrtovanje in racionalizacijo v sektorju bolnišnic v izogib preobremenjenosti bolnišnic, neuravnoteženosti zagotavljanja bolnišnične oskrbe ter logistični in finančni izgubi, vzdrževanje vsem dostopne uravnotežene zdravniške in bolnišnične storitve ali vzdrževanje zmogljivosti zdravljenja ali zdravniških kompetenc na ozemlju zadevne države članice. Ocena natančnega učinka pričakovanega odhoda pacientov zahteva kompleksne predpostavke in izračune, zato Direktiva omogoča sistem predhodne odobritve, če se lahko na podlagi zadostnega razloga pričakuje, da bo sistem socialne varnosti resno ogrožen. To mora prav tako zajemati primere že obstoječih sistemov predhodne odobritve, ki so v skladu s pogoji iz člena 8. | Razpoložljivi podatki kažejo, da uporaba načel prostega pretoka v zvezi z uporabo storitev zdravstvenega varstva v drugi državi članici v mejah kritja, ki ga zagotavlja sistem obveznega zdravstvenega zavarovanja države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja, ne ogroža zdravstvenih sistemov držav članic ali finančne vzdržnosti njihovih sistemov socialne varnosti. Vendar je Sodišče potrdilo, da ni izključeno, da je možna resna ogrozitev finančnega ravnotežja sistema socialne varnosti ali cilja ohranitve uravnotežene in vsem dostopne zdravstvene in bolnišnične storitve lahko glavni razlog javnega interesa, ki lahko utemelji omejitev načela pravice opravljanja storitev. Sodišče je prav tako potrdilo, da mora biti omogočeno načrtovanje za vprašanja, kot so število bolnišnic, njihova geografska razporeditev, način organizacije in prostori, ki jih imajo na razpolago, ter celo narava zdravstvenih storitev, ki jih lahko ponudijo. Ta direktiva mora določiti sistem predhodne odobritve za prevzem stroškov za bolnišnično oskrbo, prejeto v drugi državi članici,kadar so izpolnjeni naslednji pogoji, in sicer če se zdravljenje izvaja na njenem ozemlju, se stroški krijejo iz njenega sistema socialne varnosti, posledični odhod pacientov zaradi izvajanja direktive pa resno ogroža ali bo verjetno resno ogrožal finančno ravnotežje sistema socialne varnosti in/ali ta odhod pacientov resno ogroža ali bo verjetno resno ogrožal načrtovanje in racionalizacijo v sektorju bolnišnic v izogib preobremenjenosti bolnišnic, neuravnoteženosti zagotavljanja bolnišnične oskrbe ter logistični in finančni izgubi, vzdrževanje vsem dostopne uravnotežene zdravniške in bolnišnične storitve ali vzdrževanje zmogljivosti zdravljenja ali zdravniških kompetenc na ozemlju zadevne države članice. Ocena natančnega učinka pričakovanega odhoda pacientov zahteva kompleksne predpostavke in izračune, zato Direktiva omogoča sistem predhodne odobritve, če se lahko na podlagi zadostnega razloga pričakuje, da bo sistem socialne varnosti resno ogrožen. To mora prav tako zajemati primere že obstoječih sistemov predhodne odobritve, ki so v skladu s pogoji iz člena 8.
  Sistem predhodne odobritve je potreben za zagotovilo čezmejnim pacientom, da bodo deležni zdravstvene oskrbe in da jim bo sistem socialne varnosti države, v kateri bivajo, povrnil stroške. Tak sistem predhodne odobritve je v skladu s sodno prakso Sodišča. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Razpoložljivi podatki kažejo, da uporaba načel prostega pretoka v zvezi z uporabo storitev zdravstvenega varstva v drugi državi članici v mejah kritja, ki ga zagotavlja sistem obveznega zdravstvenega zavarovanja države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja, ne ogroža zdravstvenih sistemov držav članic ali finančne vzdržnosti njihovih sistemov socialne varnosti. Vendar je Sodišče potrdilo, da ni izključeno, da je možna resna ogrozitev finančnega ravnotežja sistema socialne varnosti ali cilja ohranitve uravnotežene in vsem dostopne zdravstvene in bolnišnične storitve lahko glavni razlog javnega interesa, ki lahko utemelji omejitev načela pravice opravljanja storitev. Sodišče je prav tako potrdilo, da mora biti omogočeno načrtovanje za vprašanja, kot so število bolnišnic, njihova geografska razporeditev, način organizacije in prostori, ki jih imajo na razpolago, ter celo narava zdravstvenih storitev, ki jih lahko ponudijo. Ta direktiva mora določiti sistem predhodne odobritve za prevzem stroškov za bolnišnično oskrbo, prejeto v drugi državi članici, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji, in sicer če se zdravljenje izvaja na njenem ozemlju, se stroški krijejo iz njenega sistema socialne varnosti, posledični odhod pacientov zaradi izvajanja direktive pa resno ogroža ali bo verjetno resno ogrožal finančno ravnotežje sistema socialne varnosti in/ali ta odhod pacientov resno ogroža ali bo verjetno resno ogrožal načrtovanje in racionalizacijo v sektorju bolnišnic v izogib preobremenjenosti bolnišnic, neuravnoteženosti zagotavljanja bolnišnične oskrbe ter logistični in finančni izgubi, vzdrževanje vsem dostopne uravnotežene zdravniške in bolnišnične storitve ali vzdrževanje zmogljivosti zdravljenja ali zdravniških kompetenc na ozemlju zadevne države članice. Ocena natančnega učinka pričakovanega odhoda pacientov zahteva kompleksne predpostavke in izračune, zato Direktiva omogoča sistem predhodne odobritve, če se lahko na podlagi zadostnega razloga pričakuje, da bo sistem socialne varnosti resno ogrožen. To mora prav tako zajemati primere že obstoječih sistemov predhodne odobritve, ki so v skladu s pogoji iz člena 8.

Razpoložljivi podatki kažejo, da uporaba načel prostega pretoka v zvezi z uporabo storitev zdravstvenega varstva v drugi državi članici v mejah kritja, ki ga zagotavlja sistem obveznega zdravstvenega zavarovanja države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja, ne ogroža zdravstvenih sistemov držav članic ali finančne vzdržnosti njihovih sistemov socialne varnosti. Vendar je Sodišče potrdilo, da ni izključeno, da je možna resna ogrozitev finančnega ravnotežja sistema socialne varnosti ali cilja ohranitve uravnotežene in vsem dostopne zdravstvene in bolnišnične storitve lahko glavni razlog javnega interesa, ki lahko utemelji omejitev načela pravice opravljanja storitev. Sodišče je prav tako potrdilo, da mora biti omogočeno načrtovanje za vprašanja, kot so število bolnišnic, njihova geografska razporeditev, način organizacije in prostori, ki jih imajo na razpolago, ter celo narava zdravstvenih storitev, ki jih lahko ponudijo. Ta direktiva mora določiti sistem predhodne odobritve za prevzem stroškov za bolnišnično oskrbo, prejeto v drugi državi članici,kadar so izpolnjeni naslednji pogoji, in sicer če se zdravljenje izvaja na njenem ozemlju, se stroški krijejo iz njenega sistema socialne varnosti, posledični odhod pacientov zaradi izvajanja direktive pa resno ogroža ali bo verjetno resno ogrožal finančno ravnotežje sistema socialne varnosti in/ali ta odhod pacientov resno ogroža ali bo verjetno resno ogrožal načrtovanje in racionalizacijo v sektorju bolnišnic v izogib preobremenjenosti bolnišnic, neuravnoteženosti zagotavljanja bolnišnične oskrbe ter logistični in finančni izgubi, vzdrževanje vsem dostopne uravnotežene zdravniške in bolnišnične storitve ali vzdrževanje zmogljivosti zdravljenja ali zdravniških kompetenc na ozemlju zadevne države članice. Ocena natančnega učinka pričakovanega odhoda pacientov zahteva kompleksne predpostavke in izračune, zato Direktiva omogoča sistem predhodne odobritve, če se lahko na podlagi zadostnega razloga pričakuje, da bo sistem socialne varnosti resno ogrožen. To mora prav tako zajemati primere že obstoječih sistemov predhodne odobritve, ki so v skladu s pogoji iz člena 8.
  Sistem predhodne odobritve je potreben za zagotovilo čezmejnim pacientom, da bodo deležni zdravstvene oskrbe in da jim bo sistem socialne varnosti države, v kateri bivajo, povrnil stroške. Tak sistem predhodne odobritve je v skladu s sodno prakso Sodišča.

Obrazložitev

| 1) | Kakšni so ti razpoložljivi podatki o uporabi „načel prostega pretoka v zvezi z uporabo storitev zdravstvenega varstva v drugi državi članici v mejah kritja“? V nobenem primeru to ne bi smelo posredno pomeniti, da je cilj predloga direktive spodbujati prosti pretok pacientov. |
| --- | --- |

1)

Kakšni so ti razpoložljivi podatki o uporabi „načel prostega pretoka v zvezi z uporabo storitev zdravstvenega varstva v drugi državi članici v mejah kritja“? V nobenem primeru to ne bi smelo posredno pomeniti, da je cilj predloga direktive spodbujati prosti pretok pacientov.

| 2) | Obrazložitev drugega dela amandmaja je razvidna iz besedila. |
| --- | --- |

2)

Obrazložitev drugega dela amandmaja je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 5

Člen 1 (Cilj) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ta direktiva določa splošen okvir za zagotavljanje varnega, visoko kakovostnega in učinkovitega čezmejnega zdravstvenega varstva. | Ta direktiva določa splošen okvir za zagotavljanje pravic pacientov pri varnega, visoko kakovostnega in učinkovitega čezmejnemga zdravstvenemga varstvua
  dostopa do varnega, visoko kakovostnega in učinkovitega čezmejnega zdravstvenega varstva, ob upoštevanju odgovornosti držav članic za organizacijo in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravljenja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ta direktiva določa splošen okvir za zagotavljanje varnega, visoko kakovostnega in učinkovitega čezmejnega zdravstvenega varstva.

Ta direktiva določa splošen okvir za zagotavljanje pravic pacientov pri varnega, visoko kakovostnega in učinkovitega čezmejnemga zdravstvenemga varstvua
  dostopa do varnega, visoko kakovostnega in učinkovitega čezmejnega zdravstvenega varstva, ob upoštevanju odgovornosti držav članic za organizacijo in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravljenja.

Obrazložitev

Pomembno je že na začetku jasno navesti, da predlog direktive priznava pristojnost držav članic za področje zdravstva ter da prispevek Skupnosti dopolnjuje nacionalne politike na tem področju.

Predlog spremembe 6

Člen 2 (Področje uporabe) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 2 –   Področje uporabe
  Ta direktiva se uporablja za izvajanje zdravstvenega varstva, ne glede na to, kako je organizirano, zagotovljeno in financirano oz. ali je javno ali zasebno. | Člen 2 –   Področje uporabe
  Ta direktiva se uporablja za čezmejni dostop posameznih pacientov do
  izvajanje zdravstvenega varstva, ne glede na to, kako je organizirano, zagotovljeno in financirano oz. ali je javno ali zasebno. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 2 –   Področje uporabe

Ta direktiva se uporablja za izvajanje zdravstvenega varstva, ne glede na to, kako je organizirano, zagotovljeno in financirano oz. ali je javno ali zasebno.

Člen 2 –   Področje uporabe

Ta direktiva se uporablja za čezmejni dostop posameznih pacientov do
  izvajanje zdravstvenega varstva, ne glede na to, kako je organizirano, zagotovljeno in financirano oz. ali je javno ali zasebno.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 7

Člen 4(b) (Opredelitev pojmov) se črta:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 4 –   Opredelitev pojmov






  b) | „čezmejno zdravstveno varstvo“ je zdravstveno varstvo v državi članici, ki ni tista država, v kateri je pacient zavarovana oseba, ali zdravstveno varstvo v državi članici, ki ni tisti država, v kateri ima izvajalec storitev zdravstvenega varstva stalno prebivališče, je registriran ali ustanovljen; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 4 –   Opredelitev pojmov

b)

„čezmejno zdravstveno varstvo“ je zdravstveno varstvo v državi članici, ki ni tista država, v kateri je pacient zavarovana oseba, ali zdravstveno varstvo v državi članici, ki ni tisti država, v kateri ima izvajalec storitev zdravstvenega varstva stalno prebivališče, je registriran ali ustanovljen;

Člen 4 –   Opredelitev pojmov

| b) | „čezmejno zdravstveno varstvo“ je zdravstveno varstvo v državi članici, ki ni tista država, v kateri je pacient zavarovana oseba,ali zdravstveno varstvo v državi članici, ki ni tisti država, v kateri ima izvajalec storitev zdravstvenega varstva stalno prebivališče, je registriran ali ustanovljen; |
| --- | --- |

b)

„čezmejno zdravstveno varstvo“ je zdravstveno varstvo v državi članici, ki ni tista država, v kateri je pacient zavarovana oseba,ali zdravstveno varstvo v državi članici, ki ni tisti država, v kateri ima izvajalec storitev zdravstvenega varstva stalno prebivališče, je registriran ali ustanovljen;

Obrazložitev

Odločilna ni država, v kateri ima izvajalec sedež, temveč država, v kateri je pacient zavarovan.

Predlog spremembe 8

Člen 4(d) (Opredelitev pojmov) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 4 –   Opredelitev pojmov






  d) | „zdravstveni delavec“ je zdravnik ali medicinski tehnik, pristojen za splošno oskrbo, ali zobozdravnik ali babica ali farmacevt v smislu Direktive 2005/36/ES ali drug strokovnjak, ki izvaja dejavnosti v sektorju zdravstvenega varstva, omejene na regulirane poklice, kot je določeno v členu 3(1)(a) Direktive 2005/36/ES; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 4 –   Opredelitev pojmov

d)

„zdravstveni delavec“ je zdravnik ali medicinski tehnik, pristojen za splošno oskrbo, ali zobozdravnik ali babica ali farmacevt v smislu Direktive 2005/36/ES ali drug strokovnjak, ki izvaja dejavnosti v sektorju zdravstvenega varstva, omejene na regulirane poklice, kot je določeno v členu 3(1)(a) Direktive 2005/36/ES;

Člen 4 –   Opredelitev pojmov

| d) | „zdravstveni delavec“ je zdravnik ali medicinski tehnik, pristojen za splošno oskrbo, ali zobozdravnik ali babica ali farmacevt v smislu Direktive 2005/36/ES ali drug strokovnjak, ki izvaja dejavnosti v sektorju zdravstvenega varstva, omejene na regulirane poklice, kot je določeno v členu 3(1)(a) Direktive 2005/36/ES; |
| --- | --- |

d)

„zdravstveni delavec“ je zdravnik ali medicinski tehnik, pristojen za splošno oskrbo, ali zobozdravnik ali babica ali farmacevt v smislu Direktive 2005/36/ES ali drug strokovnjak, ki izvaja dejavnosti v sektorju zdravstvenega varstva, omejene na regulirane poklice, kot je določeno v členu 3(1)(a) Direktive 2005/36/ES;

Obrazložitev

Op. prev.: sprememba se ne nanaša na slovensko različico. Ker se v španski različici predloga direktive omenja „doktor medicine“ („doctor en medicina“), se predlaga črtanje akademskega naziva in uporaba splošnejšega izraza, ki ustreza slovenski besedi „zdravnik“, saj v več državah članicah, tudi Španiji, za opravljanje zdravniškega poklica ni treba imeti doktorskega naslova.

Predlog spremembe 9

Naslov člena 5 (Pristojnosti organov države članice zdravljenja) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 5 – | Pristojnosti organov države članice zdravljenja |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 5 –

Pristojnosti organov države članice zdravljenja

| Člen 5 – | Pristojnosti organov držav članice zdravljenja |
| --- | --- |

Člen 5 –

Pristojnosti organov držav članice zdravljenja

Obrazložitev

Člen 5 se nanaša tudi na pristojnosti države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja.

Predlog spremembe 10

Člen 5 (Pristojnosti organov države članice zdravljenja) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 5 –   Pristojnosti organov držav članice zdravljenja






  1. | Država članica zdravljenja je pristojna za organizacijo in izvajanje zdravstvenega varstva. V okviru tega in ob upoštevanju načel univerzalnosti, dostopa do oskrbe dobre kakovosti, enakosti in solidarnosti, opredelijo jasne standarde kakovosti in varnosti za zdravstveno varstvo na njihovem ozemlju ter zagotovijo:






  (a) | da so uvedeni mehanizmi za zagotovitev, da so izvajalci storitev zdravstvenega varstva zmožni izpolniti takšne standarde, ob upoštevanju mednarodne medicine in splošno priznane dobre zdravniške prakse; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 5 –   Pristojnosti organov držav članice zdravljenja

1.

Država članica zdravljenja je pristojna za organizacijo in izvajanje zdravstvenega varstva. V okviru tega in ob upoštevanju načel univerzalnosti, dostopa do oskrbe dobre kakovosti, enakosti in solidarnosti, opredelijo jasne standarde kakovosti in varnosti za zdravstveno varstvo na njihovem ozemlju ter zagotovijo:

(a)

da so uvedeni mehanizmi za zagotovitev, da so izvajalci storitev zdravstvenega varstva zmožni izpolniti takšne standarde, ob upoštevanju mednarodne medicine in splošno priznane dobre zdravniške prakse;

| (b) | da se uporaba takšnih standardov s strani izvajalcev storitev zdravstvenega varstva v praksi redno spremlja in da se sprejmejo korektivni ukrepi, kadar niso izpolnjeni ustrezni standardi, ob upoštevanju napredka na področju medicine in zdravstvene tehnologije; |
| --- | --- |

(b)

da se uporaba takšnih standardov s strani izvajalcev storitev zdravstvenega varstva v praksi redno spremlja in da se sprejmejo korektivni ukrepi, kadar niso izpolnjeni ustrezni standardi, ob upoštevanju napredka na področju medicine in zdravstvene tehnologije;

| (c) | da izvajalci storitev zdravstvenega varstva zagotovijo vse pomembne informacije, tako da lahko pacienti sprejemajo utemeljene odločitve, zlasti informacije o razpoložljivosti, cenah in rezultatih zagotovljenega zdravstvenega varstva ter podatke o njihovem zavarovanju ali drugih oblikah osebne ali kolektivne zaščite v zvezi s poklicno odgovornostjo; |
| --- | --- |

(c)

da izvajalci storitev zdravstvenega varstva zagotovijo vse pomembne informacije, tako da lahko pacienti sprejemajo utemeljene odločitve, zlasti informacije o razpoložljivosti, cenah in rezultatih zagotovljenega zdravstvenega varstva ter podatke o njihovem zavarovanju ali drugih oblikah osebne ali kolektivne zaščite v zvezi s poklicno odgovornostjo;

| (d) | da imajo pacienti možnost vložiti pritožbo in da so jim zagotovljena pravna sredstva in odškodnina, kadar utrpijo škodo, nastalo pri zdravstvenem varstvu; |
| --- | --- |

(d)

da imajo pacienti možnost vložiti pritožbo in da so jim zagotovljena pravna sredstva in odškodnina, kadar utrpijo škodo, nastalo pri zdravstvenem varstvu;

| (e) | da so za zdravljenje na njihovem ozemlju vzpostavljeni sistemi zavarovanja poklicne odgovornosti ali jamstva ali podobne ureditve, ki je enakovredna ali v bistvu primerljiva glede na njen namen ter ustreza naravi in obsegu tveganja; |
| --- | --- |

(e)

da so za zdravljenje na njihovem ozemlju vzpostavljeni sistemi zavarovanja poklicne odgovornosti ali jamstva ali podobne ureditve, ki je enakovredna ali v bistvu primerljiva glede na njen namen ter ustreza naravi in obsegu tveganja;

| (f) | da je temeljna pravica do zasebnosti pri obdelavi osebnih podatkov zaščitena v skladu z nacionalnimi ukrepi o izvajanju določb Skupnosti o varstvu osebnih podatkov, zlasti direktiv 95/46/ES in 2002/58/ES; |
| --- | --- |

(f)

da je temeljna pravica do zasebnosti pri obdelavi osebnih podatkov zaščitena v skladu z nacionalnimi ukrepi o izvajanju določb Skupnosti o varstvu osebnih podatkov, zlasti direktiv 95/46/ES in 2002/58/ES;

| (g) | pacientom iz drugih držav članic je zagotovljeno enako zdravljenje kot državljanom države članice zdravljenja, vključno z zaščito pred diskriminacijo, zagotovljeno v skladu z zakonodajo Skupnosti in veljavno zakonodajo države članice zdravljenja. |
| --- | --- |

(g)

pacientom iz drugih držav članic je zagotovljeno enako zdravljenje kot državljanom države članice zdravljenja, vključno z zaščito pred diskriminacijo, zagotovljeno v skladu z zakonodajo Skupnosti in veljavno zakonodajo države članice zdravljenja.

| 2. | Vsak ukrep države članice o izvajanju tega člena upošteva določbe Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in Direktive 2000/31/ES o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja. |
| --- | --- |

2.

Vsak ukrep države članice o izvajanju tega člena upošteva določbe Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in Direktive 2000/31/ES o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja.

| 3. | V kolikor je treba olajšati izvajanje čezmejnega zdravstvenega varstva in ob obravnavanju visoke ravni varovanja zdravja kot osnove Komisija v sodelovanju z državami članicami oblikuje smernice, da olajša izvajanje iz odstavka 1. |
| --- | --- |

3.

V kolikor je treba olajšati izvajanje čezmejnega zdravstvenega varstva in ob obravnavanju visoke ravni varovanja zdravja kot osnove Komisija v sodelovanju z državami članicami oblikuje smernice, da olajša izvajanje iz odstavka 1.

Člen 5 –   Pristojnosti organov države članice
  zdravljenja

| 1. | Država članica zdravljenja je pristojna za organizacijo in izvajanje zdravstvenega varstva. V okviru tega in To poteka ob upoštevanju načel univerzalnosti, dostopa do oskrbe dobre kakovosti, ter enakosti in solidarnosti. Država članica zdravljenja zagotovi:,
  opredelijo jasne standarde kakovosti in varnosti za zdravstveno varstvo na njihovem ozemlju ter zagotovijo:







  (a) | da so uvedeni mehanizmi za zagotovitev, da so izvajalci storitev zdravstvenega varstva zmožni izpolniti takšne standarde, ob upoštevanju mednarodne medicine in splošno priznane dobre zdravniške prakse; |
| --- | --- | --- |

1.

Država članica zdravljenja je pristojna za organizacijo in izvajanje zdravstvenega varstva. V okviru tega in To poteka ob upoštevanju načel univerzalnosti, dostopa do oskrbe dobre kakovosti, ter enakosti in solidarnosti. Država članica zdravljenja zagotovi:,
  opredelijo jasne standarde kakovosti in varnosti za zdravstveno varstvo na njihovem ozemlju ter zagotovijo:

(a)

da so uvedeni mehanizmi za zagotovitev, da so izvajalci storitev zdravstvenega varstva zmožni izpolniti takšne standarde, ob upoštevanju mednarodne medicine in splošno priznane dobre zdravniške prakse;

| (b) | da se uporaba takšnih standardov s strani izvajalcev storitev zdravstvenega varstva v praksi redno spremlja in da se sprejmejo korektivni ukrepi, kadar niso izpolnjeni ustrezni standardi, ob upoštevanju napredka na področju medicine in zdravstvene tehnologije; |
| --- | --- |

(b)

da se uporaba takšnih standardov s strani izvajalcev storitev zdravstvenega varstva v praksi redno spremlja in da se sprejmejo korektivni ukrepi, kadar niso izpolnjeni ustrezni standardi, ob upoštevanju napredka na področju medicine in zdravstvene tehnologije;

| (c) | da izvajalci storitev zdravstvenega varstva zagotovijo vse pomembne informacije, tako da lahko pacienti sprejemajo utemeljene odločitve, zlasti informacije o razpoložljivosti, cenah in rezultatih zagotovljenega zdravstvenega varstva ter podatke o njihovem zavarovanju ali drugih oblikah osebne ali kolektivne zaščite v zvezi s poklicno odgovornostjo; |
| --- | --- |

(c)

da izvajalci storitev zdravstvenega varstva zagotovijo vse pomembne informacije, tako da lahko pacienti sprejemajo utemeljene odločitve, zlasti informacije o razpoložljivosti, cenah in rezultatih zagotovljenega zdravstvenega varstva ter podatke o njihovem zavarovanju ali drugih oblikah osebne ali kolektivne zaščite v zvezi s poklicno odgovornostjo;

| (d) | da imajo pacienti možnost vložiti pritožbo in da so jim zagotovljena pravna sredstva in odškodnina, kadar utrpijo škodo, nastalo pri zdravstvenem varstvu; |
| --- | --- |

(d)

da imajo pacienti možnost vložiti pritožbo in da so jim zagotovljena pravna sredstva in odškodnina, kadar utrpijo škodo, nastalo pri zdravstvenem varstvu;

| (e) | da so za zdravljenje na njihovem ozemlju vzpostavljeni sistemi zavarovanja poklicne odgovornosti ali jamstva ali podobne ureditve, ki je enakovredna ali v bistvu primerljiva glede na njen namen ter ustreza naravi in obsegu tveganja; |
| --- | --- |

(e)

da so za zdravljenje na njihovem ozemlju vzpostavljeni sistemi zavarovanja poklicne odgovornosti ali jamstva ali podobne ureditve, ki je enakovredna ali v bistvu primerljiva glede na njen namen ter ustreza naravi in obsegu tveganja;

| (a) | da je temeljna pravica do zasebnosti pri obdelavi osebnih podatkov zaščitena v skladu z nacionalnimi ukrepi o izvajanju določb Skupnosti o varstvu osebnih podatkov, zlasti direktiv 95/46/ES in 2002/58/ES; |
| --- | --- |

(a)

da je temeljna pravica do zasebnosti pri obdelavi osebnih podatkov zaščitena v skladu z nacionalnimi ukrepi o izvajanju določb Skupnosti o varstvu osebnih podatkov, zlasti direktiv 95/46/ES in 2002/58/ES;

| (b) | pacientom iz drugih držav članic je zagotovljeno enako zdravljenje kot državljanom države članice zdravljenja, vključno z zaščito pred diskriminacijo, zagotovljeno v skladu z zakonodajo Skupnosti in veljavno zakonodajo države članice zdravljenja. |
| --- | --- |

(b)

pacientom iz drugih držav članic je zagotovljeno enako zdravljenje kot državljanom države članice zdravljenja, vključno z zaščito pred diskriminacijo, zagotovljeno v skladu z zakonodajo Skupnosti in veljavno zakonodajo države članice zdravljenja.

| 2. | Vsak ukrep države članice o izvajanju tega člena upošteva določbe Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in Direktive 2000/31/ES o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja. |
| --- | --- |

2.

Vsak ukrep države članice o izvajanju tega člena upošteva določbe Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in Direktive 2000/31/ES o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja.

| 3. | V kolikor je treba olajšati izvajanje čezmejnega zdravstvenega varstva in ob obravnavanju visoke ravni varovanja zdravja kot osnove Komisija v sodelovanju z državami članicami oblikuje smernice, da olajša izvajanje iz odstavka 1. |
| --- | --- |

3.

Obrazložitev

Člen 5 obravnava tudi pristojnosti države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja.

Predlog spremembe člena 5 utemeljuje predvsem dejstvo, da sta organizacija in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravljenja v izključni pristojnosti držav članic (glej člen 152 Pogodbe o Evropski uniji).

S predlogom, v skladu s katerim morajo zdravstveni sistemi držav članic izpolniti vrsto zahtev, med drugim določiti standarde kakovosti ali sisteme nadzora, Komisija posega v zdravstvene sisteme držav članic in tako ne upošteva člena 152 PEU.

Predlog spremembe 11

Odstavka 1 in 2 člena 6 se spremenita tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 6 –   Zdravstveno varstvo v drugi državi članici






  1. | V skladu z določbami te direktive, zlasti členov 7, 8 in 9, država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja zagotovi, da se zavarovani osebi, ki potuje v drugo državo članico z namenom prejemati zdravstveno varstvo ali poiskati zdravstveno varstvo v drugi državi članici, ne prepreči prejemanje zdravstvenega varstva v drugi državi članici, v kateri je zadevno zdravljenje med ugodnostmi, zagotovljenimi z zakonodajo države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja in do katerih je zavarovana oseba upravičena. Država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja zavarovani osebi povrne stroške, ki bi bili plačani iz obveznega sistema socialne varnosti za enako ali podobno zdravstveno varstvo na njenem ozemlju. V vsakem primeru država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja določi, katere storitve zdravstvenega varstva so plačane ne glede na kraj izvajanja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 6 –   Zdravstveno varstvo v drugi državi članici

1.

V skladu z določbami te direktive, zlasti členov 7, 8 in 9, država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja zagotovi, da se zavarovani osebi, ki potuje v drugo državo članico z namenom prejemati zdravstveno varstvo ali poiskati zdravstveno varstvo v drugi državi članici, ne prepreči prejemanje zdravstvenega varstva v drugi državi članici, v kateri je zadevno zdravljenje med ugodnostmi, zagotovljenimi z zakonodajo države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja in do katerih je zavarovana oseba upravičena. Država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja zavarovani osebi povrne stroške, ki bi bili plačani iz obveznega sistema socialne varnosti za enako ali podobno zdravstveno varstvo na njenem ozemlju. V vsakem primeru država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja določi, katere storitve zdravstvenega varstva so plačane ne glede na kraj izvajanja.

| 2. | Stroške za zdravstveno varstvo v drugi državi članici povrne država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja v skladu z določbami te direktive do višine stroškov, ki bi bili prevzeti za enako ali podobno zdravstveno varstvo v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja, ne da bi bili preseženi dejanski stroški za prejeto zdravstveno varstvo. |
| --- | --- |

2.

Stroške za zdravstveno varstvo v drugi državi članici povrne država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja v skladu z določbami te direktive do višine stroškov, ki bi bili prevzeti za enako ali podobno zdravstveno varstvo v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja, ne da bi bili preseženi dejanski stroški za prejeto zdravstveno varstvo.

Člen 6 –   Zdravstveno varstvo v drugi državi članici

| 1. | V skladu z določbami te direktive, zlasti členov 7, 8 in 9, država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja zagotovi, da se zavarovani osebi, ki potuje v drugo državo članico z namenom prejemati zdravstveno varstvo ali poiskati zdravstveno varstvo v drugi državi članici, ne prepreči prejemanje zdravstvenega varstva v drugi državi članici,. v kateri je z
  Zadevno zdravljenje mora biti med ugodnostmi, ki jih zagotovljaenimi z zakonodajao države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja in do katerih je zavarovana oseba upravičena. Pogoj za zdravljenje bi morala biti nemožnost, da se zdravljenje brez nepotrebnega odlašanja izvede v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja. Pristojna ustanova Ddržavea članicae pacientovega zdravstvenega zavarovanja zavarovani osebi povrne stroške, ki bi bili plačani iz obveznega sistema socialne ali zdravstvene varnosti za enako ali podobno zdravstveno varstvo na njenem ozemlju. V vsakem primeru država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja določi, katere storitve zdravstvenega varstva so plačane ne glede na kraj izvajanja. |
| --- | --- |

1.

V skladu z določbami te direktive, zlasti členov 7, 8 in 9, država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja zagotovi, da se zavarovani osebi, ki potuje v drugo državo članico z namenom prejemati zdravstveno varstvo ali poiskati zdravstveno varstvo v drugi državi članici, ne prepreči prejemanje zdravstvenega varstva v drugi državi članici,. v kateri je z
  Zadevno zdravljenje mora biti med ugodnostmi, ki jih zagotovljaenimi z zakonodajao države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja in do katerih je zavarovana oseba upravičena. Pogoj za zdravljenje bi morala biti nemožnost, da se zdravljenje brez nepotrebnega odlašanja izvede v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja. Pristojna ustanova Ddržavea članicae pacientovega zdravstvenega zavarovanja zavarovani osebi povrne stroške, ki bi bili plačani iz obveznega sistema socialne ali zdravstvene varnosti za enako ali podobno zdravstveno varstvo na njenem ozemlju. V vsakem primeru država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja določi, katere storitve zdravstvenega varstva so plačane ne glede na kraj izvajanja.

| 2. | Stroške za zdravstveno varstvo v drugi državi članici povrne pristojna ustanova državae članicae pacientovega zdravstvenega zavarovanja v skladu z določbami te direktive do višine stroškov, ki bi bili prevzeti za enako ali podobno zdravstveno varstvo v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja, ne da bi bili preseženi dejanski stroški za prejeto zdravstveno varstvo. |
| --- | --- |

2.

Stroške za zdravstveno varstvo v drugi državi članici povrne pristojna ustanova državae članicae pacientovega zdravstvenega zavarovanja v skladu z določbami te direktive do višine stroškov, ki bi bili prevzeti za enako ali podobno zdravstveno varstvo v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja, ne da bi bili preseženi dejanski stroški za prejeto zdravstveno varstvo.

Obrazložitev

Namen predloga direktive je razjasnitev pacientovih pravic v skladu s sodbami Evropskega sodišča.

Izraz „brez nepotrebnega odlašanja“ je bil uporabljen v sodbi Evropskega sodišča (tj. Watts in Inizan), zato ga je treba uporabiti tudi v predlogu direktive. Sodišče je ugotovilo, da se mora oskrba v državi članici, v kateri ustanova socialnega zavarovanja zavarovane osebe nima sedeža, zagotoviti, če država članica, v kateri pacient prebiva, ne more zagotoviti potrebnega zdravljenja brez nepotrebnega odlašanja. Pomen ‚nepotrebnega odlašanja‘ je treba tolmačiti na podlagi kliničnih ugotovitev za vsak posamezni primer.

Druge spremembe razjasnjujejo, da stroškov ne povrnejo države članice, temveč zadevna ustanova oz. ustanove socialnega zavarovanja, ter da je treba poleg stroškov, ki jih krije sistem obvezne socialne varnosti, povrniti tudi tiste stroške, ki jih krijejo državno financirani zdravstveni sistemi.

Predlog spremembe 12

V člen 6 se dodata odstavka 3 in 4:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 6 –   Zdravstveno varstvo v drugi državi članici






  1. | V skladu z določbami te direktive, zlasti členov 7, 8 in 9, država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja zagotovi, da se zavarovani osebi, ki potuje v drugo državo članico z namenom prejemati zdravstveno varstvo ali poiskati zdravstveno varstvo v drugi državi članici, ne prepreči prejemanje zdravstvenega varstva v drugi državi članici, v kateri je zadevno zdravljenje med ugodnostmi, zagotovljenimi z zakonodajo države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja in do katerih je zavarovana oseba upravičena. Država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja zavarovani osebi povrne stroške, ki bi bili plačani iz obveznega sistema socialne varnosti za enako ali podobno zdravstveno varstvo na njenem ozemlju. V vsakem primeru država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja določi, katere storitve zdravstvenega varstva so plačane ne glede na kraj izvajanja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 6 –   Zdravstveno varstvo v drugi državi članici

1.

V skladu z določbami te direktive, zlasti členov 7, 8 in 9, država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja zagotovi, da se zavarovani osebi, ki potuje v drugo državo članico z namenom prejemati zdravstveno varstvo ali poiskati zdravstveno varstvo v drugi državi članici, ne prepreči prejemanje zdravstvenega varstva v drugi državi članici, v kateri je zadevno zdravljenje med ugodnostmi, zagotovljenimi z zakonodajo države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja in do katerih je zavarovana oseba upravičena. Država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja zavarovani osebi povrne stroške, ki bi bili plačani iz obveznega sistema socialne varnosti za enako ali podobno zdravstveno varstvo na njenem ozemlju. V vsakem primeru država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja določi, katere storitve zdravstvenega varstva so plačane ne glede na kraj izvajanja.

| 2. | Stroške za zdravstveno varstvo v drugi državi članici povrne država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja v skladu z določbami te direktive do višine stroškov, ki bi bili prevzeti za enako ali podobno zdravstveno varstvo v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja, ne da bi bili preseženi dejanski stroški za prejeto zdravstveno varstvo. |
| --- | --- |

2.

Stroške za zdravstveno varstvo v drugi državi članici povrne država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja v skladu z določbami te direktive do višine stroškov, ki bi bili prevzeti za enako ali podobno zdravstveno varstvo v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja, ne da bi bili preseženi dejanski stroški za prejeto zdravstveno varstvo.

| 3. | Država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja lahko za pacienta, ki išče zdravstveno varstvo v drugi državi članici, uvede enake pogoje, merila o izpolnjevanju pogojev ter regulativne in upravne formalnosti za prejemanje zdravstvenega varstva ter povračilo stroškov za zdravstveno varstvo, ki bi jih uvedla za enako ali podobno zdravstveno varstvo na svojem ozemlju, v kolikor niso diskriminatorni in ne ovirajo prostega pretoka oseb. |
| --- | --- |

3.

Država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja lahko za pacienta, ki išče zdravstveno varstvo v drugi državi članici, uvede enake pogoje, merila o izpolnjevanju pogojev ter regulativne in upravne formalnosti za prejemanje zdravstvenega varstva ter povračilo stroškov za zdravstveno varstvo, ki bi jih uvedla za enako ali podobno zdravstveno varstvo na svojem ozemlju, v kolikor niso diskriminatorni in ne ovirajo prostega pretoka oseb.

| 4. | Države članice imajo mehanizem za izračun stroškov, ki jih je treba povrniti zavarovani osebi iz obveznega sistema socialne varnosti za zdravstveno varstvo v drugi državi članici. Ta mehanizem temelji na objektivnih, nediskriminatornih, vnaprej znanih merilih, stroški, povrnjeni v skladu s tem mehanizmom, pa niso manjši od zneska, ki bi bil prevzet za enako ali podobno zdravstveno varstvo na ozemlju države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja. |
| --- | --- |

4.

Države članice imajo mehanizem za izračun stroškov, ki jih je treba povrniti zavarovani osebi iz obveznega sistema socialne varnosti za zdravstveno varstvo v drugi državi članici. Ta mehanizem temelji na objektivnih, nediskriminatornih, vnaprej znanih merilih, stroški, povrnjeni v skladu s tem mehanizmom, pa niso manjši od zneska, ki bi bil prevzet za enako ali podobno zdravstveno varstvo na ozemlju države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja.

| 5. | Pacientom, ki potujejo v drugo državo članico z namenom prejemati zdravstveno varstvo ali poiskati zdravstveno varstvo v drugi državi članici, se zagotovi dostop do njihovih zdravstvenih kartotek v skladu z nacionalnimi ukrepi o izvajanju določb Skupnosti o varstvu osebnih podatkov, zlasti direktiv 95/46/ES in 2002/58/ES. |
| --- | --- |

5.

Pacientom, ki potujejo v drugo državo članico z namenom prejemati zdravstveno varstvo ali poiskati zdravstveno varstvo v drugi državi članici, se zagotovi dostop do njihovih zdravstvenih kartotek v skladu z nacionalnimi ukrepi o izvajanju določb Skupnosti o varstvu osebnih podatkov, zlasti direktiv 95/46/ES in 2002/58/ES.

Člen 6 –   Zdravstveno varstvo v drugi državi članici

| 1. | V skladu z določbami te direktive, zlasti členov 7, 8 in 9, država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja zagotovi, da se zavarovani osebi, ki potuje v drugo državo članico z namenom prejemati zdravstveno varstvo ali poiskati zdravstveno varstvo v drugi državi članici, ne prepreči prejemanje zdravstvenega varstva v drugi državi članici, v kateri je zadevno zdravljenje med ugodnostmi, zagotovljenimi z zakonodajo države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja in do katerih je zavarovana oseba upravičena. Država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja zavarovani osebi povrne stroške, ki bi bili plačani iz obveznega sistema socialne varnosti za enako ali podobno zdravstveno varstvo na njenem ozemlju. V vsakem primeru država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja določi, katere storitve zdravstvenega varstva so plačane ne glede na kraj izvajanja. |
| --- | --- |

1.

V skladu z določbami te direktive, zlasti členov 7, 8 in 9, država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja zagotovi, da se zavarovani osebi, ki potuje v drugo državo članico z namenom prejemati zdravstveno varstvo ali poiskati zdravstveno varstvo v drugi državi članici, ne prepreči prejemanje zdravstvenega varstva v drugi državi članici, v kateri je zadevno zdravljenje med ugodnostmi, zagotovljenimi z zakonodajo države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja in do katerih je zavarovana oseba upravičena. Država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja zavarovani osebi povrne stroške, ki bi bili plačani iz obveznega sistema socialne varnosti za enako ali podobno zdravstveno varstvo na njenem ozemlju. V vsakem primeru država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja določi, katere storitve zdravstvenega varstva so plačane ne glede na kraj izvajanja.

| 2. | Stroške za zdravstveno varstvo v drugi državi članici povrne država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja v skladu z določbami te direktive do višine stroškov, ki bi bili prevzeti za enako ali podobno zdravstveno varstvo v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja, ne da bi bili preseženi dejanski stroški za prejeto zdravstveno varstvo. |
| --- | --- |

2.

Stroške za zdravstveno varstvo v drugi državi članici povrne država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja v skladu z določbami te direktive do višine stroškov, ki bi bili prevzeti za enako ali podobno zdravstveno varstvo v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja, ne da bi bili preseženi dejanski stroški za prejeto zdravstveno varstvo.

| 3. | Pristojnemu nosilcu zdravljenja se povrnejo vsi dejanski stroški, ki so nastali zaradi zdravljenja (celotni stroški). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Države članice lahko sprejmejo ukrepe za poenostavitev ali zagotovitev plačila stroškov zdravljenja. |
| --- | --- |

4.

| 3.
  5. | Država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja lahko za pacienta, ki išče zdravstveno varstvo v drugi državi članici, uvede enake pogoje, merila o izpolnjevanju pogojev ter regulativne in upravne formalnosti za prejemanje zdravstvenega varstva ter povračilo stroškov za zdravstveno varstvo, ki bi jih uvedla za enako ali podobno zdravstveno varstvo na svojem ozemlju, v kolikor niso diskriminatorni in ne ovirajo prostega pretoka oseb. |
| --- | --- |

3.
  5.

Država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja lahko za pacienta, ki išče zdravstveno varstvo v drugi državi članici, uvede enake pogoje, merila o izpolnjevanju pogojev ter regulativne in upravne formalnosti za prejemanje zdravstvenega varstva ter povračilo stroškov za zdravstveno varstvo, ki bi jih uvedla za enako ali podobno zdravstveno varstvo na svojem ozemlju, v kolikor niso diskriminatorni in ne ovirajo prostega pretoka oseb.

| 4.
  6. | Države članice imajo mehanizem za izračun stroškov, ki jih je treba povrniti zavarovani osebi iz obveznega sistema socialne varnosti za zdravstveno varstvo v drugi državi članici. Ta mehanizem temelji na objektivnih, nediskriminatornih, vnaprej znanih merilih, stroški, povrnjeni v skladu s tem mehanizmom, pa niso manjši od zneska, ki bi bil prevzet za enako ali podobno zdravstveno varstvo na ozemlju države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja. |
| --- | --- |

4.
  6.

Države članice imajo mehanizem za izračun stroškov, ki jih je treba povrniti zavarovani osebi iz obveznega sistema socialne varnosti za zdravstveno varstvo v drugi državi članici. Ta mehanizem temelji na objektivnih, nediskriminatornih, vnaprej znanih merilih, stroški, povrnjeni v skladu s tem mehanizmom, pa niso manjši od zneska, ki bi bil prevzet za enako ali podobno zdravstveno varstvo na ozemlju države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja.

| 5.
  7. | Pacientom, ki potujejo v drugo državo članico z namenom prejemati zdravstveno varstvo ali poiskati zdravstveno varstvo v drugi državi članici, se zagotovi dostop do njihovih zdravstvenih kartotek v skladu z nacionalnimi ukrepi o izvajanju določb Skupnosti o varstvu osebnih podatkov, zlasti direktiv 95/46/ES in 2002/58/ES. |
| --- | --- |

5.
  7.

Pacientom, ki potujejo v drugo državo članico z namenom prejemati zdravstveno varstvo ali poiskati zdravstveno varstvo v drugi državi članici, se zagotovi dostop do njihovih zdravstvenih kartotek v skladu z nacionalnimi ukrepi o izvajanju določb Skupnosti o varstvu osebnih podatkov, zlasti direktiv 95/46/ES in 2002/58/ES.

Obrazložitev

Vprašanje ureditve povračila stroškov državi članici zdravljenja in praktični vidik plačila sta v predlogu direktive popolnoma izpuščena. Novi odstavek 3 člena 6 predloga direktive naj bi torej jamčil za finančno stabilnost in varnost oskrbe v sistemu države članice zdravljenja, in sicer tako, da se državi članici zagotovi povračilo vseh stroškov, povezanih z zdravljenjem. Poleg tega se tako v besedilo vključi zahteva iz točke 24 mnenja. Novi odstavek 4 naj bi državam članicam omogočil, da izberejo način plačila stroškov zdravljenja oz. da to plačilo zagotovijo.

Predlog spremembe 13

Člen 8 (Bolnišnična in specializirana oskrba) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Za namene povrnitve stroškov zdravstvenega varstva v drugi državi članici v skladu s to direktivo je bolnišnična oskrba:






  (a) | storitev zdravstvenega varstva, ki zahteva prenočitev zadevnega pacienta vsaj za eno noč; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Za namene povrnitve stroškov zdravstvenega varstva v drugi državi članici v skladu s to direktivo je bolnišnična oskrba:

(a)

storitev zdravstvenega varstva, ki zahteva prenočitev zadevnega pacienta vsaj za eno noč;

| (b) | storitev zdravstvenega varstva, vključena v poseben seznam, ki ne zahteva prenočitve pacienta vsaj za eno noč. Ta seznam je omejen na:






  — | zdravstveno varstvo, ki zahteva uporabo visoko specializirane in drage medicinske infrastrukture ali medicinske opreme, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

storitev zdravstvenega varstva, vključena v poseben seznam, ki ne zahteva prenočitve pacienta vsaj za eno noč. Ta seznam je omejen na:

—

zdravstveno varstvo, ki zahteva uporabo visoko specializirane in drage medicinske infrastrukture ali medicinske opreme, ali

| — | zdravstveno varstvo, ki predstavlja posebno tveganje za pacienta ali prebivalce. |
| --- | --- |

—

zdravstveno varstvo, ki predstavlja posebno tveganje za pacienta ali prebivalce.

| 2. | Ta seznam sestavi Komisija, ki ga lahko tudi redno posodablja. Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 19(3). |
| --- | --- |

2.

Ta seznam sestavi Komisija, ki ga lahko tudi redno posodablja. Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 19(3).

| 3. | Država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja lahko uvede sistem predhodne odobritve za povračilo stroškov iz njihovega sistema socialne varnosti za bolnišnično oskrbo, ki se izvaja v drugi državi članici, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | če se storitev zdravstvenega varstva izvaja na njenem ozemlju, se stroški krijejo iz sistema socialne varnosti države članice, in |
| --- | --- | --- |

3.

Država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja lahko uvede sistem predhodne odobritve za povračilo stroškov iz njihovega sistema socialne varnosti za bolnišnično oskrbo, ki se izvaja v drugi državi članici, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

če se storitev zdravstvenega varstva izvaja na njenem ozemlju, se stroški krijejo iz sistema socialne varnosti države članice, in

| (b) | namen sistema je obravnavati posledični odhod pacientov zaradi izvajanja tega člena in preprečiti, da bi odhod pacientov resno ogrožal ali verjetno resno ogrožal:






  (i) | finančno ravnotežje sistema socialne varnosti države članice in/ali |
| --- | --- | --- |

(b)

namen sistema je obravnavati posledični odhod pacientov zaradi izvajanja tega člena in preprečiti, da bi odhod pacientov resno ogrožal ali verjetno resno ogrožal:

(i)

finančno ravnotežje sistema socialne varnosti države članice in/ali

| (ii) | načrtovanje in racionaliziranje, ki se izvajata v sektorju bolnišnic v izogib preobremenjenosti bolnišnic, neuravnoteženosti zagotavljanja bolnišnične oskrbe ter logistični in finančni izgubi, vzdrževanje vsem dostopne uravnotežene zdravniške in bolnišnične storitve ali vzdrževanje zmogljivosti zdravljenja ali zdravniških kompetenc na ozemlju zadevne države članice. |
| --- | --- |

(ii)

načrtovanje in racionaliziranje, ki se izvajata v sektorju bolnišnic v izogib preobremenjenosti bolnišnic, neuravnoteženosti zagotavljanja bolnišnične oskrbe ter logistični in finančni izgubi, vzdrževanje vsem dostopne uravnotežene zdravniške in bolnišnične storitve ali vzdrževanje zmogljivosti zdravljenja ali zdravniških kompetenc na ozemlju zadevne države članice.

| 4. | Sistem predhodne odobritve je omejen na tisto, kar je nujno in sorazmerno za izogibanje takšnemu učinku, ter ne predstavlja sredstva za samovoljno diskriminacijo. |
| --- | --- |

4.

Sistem predhodne odobritve je omejen na tisto, kar je nujno in sorazmerno za izogibanje takšnemu učinku, ter ne predstavlja sredstva za samovoljno diskriminacijo.

| 5. | Država članica javnosti omogoči dostop do vseh pomembnih informacij o sistemih predhodne odobritve, uvedenih v skladu z določbami iz odstavka 3. |
| --- | --- |

5.

Država članica javnosti omogoči dostop do vseh pomembnih informacij o sistemih predhodne odobritve, uvedenih v skladu z določbami iz odstavka 3.

| 1. | Za namene povrnitve stroškov zdravstvenega varstva v drugi državi članici v skladu s to direktivo je bolnišnična oskrba:






  (a) | storitev zdravstvenega varstva, ki zahteva prenočitev zadevnega pacienta vsaj za eno noč; |
| --- | --- | --- |

1.

Za namene povrnitve stroškov zdravstvenega varstva v drugi državi članici v skladu s to direktivo je bolnišnična oskrba:

(a)

storitev zdravstvenega varstva, ki zahteva prenočitev zadevnega pacienta vsaj za eno noč;

| (b) | storitev zdravstvenega varstva, vključena v poseben seznam, ki ne zahteva prenočitve pacienta vsaj za eno noč. Ta seznam je omejen na
  lahko obsega:






  — | zdravstveno varstvo, ki zahteva uporabo visoko specializirane in drage medicinske infrastrukture ali medicinske opreme, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

storitev zdravstvenega varstva, vključena v poseben seznam, ki ne zahteva prenočitve pacienta vsaj za eno noč. Ta seznam je omejen na
  lahko obsega:

—

zdravstveno varstvo, ki zahteva uporabo visoko specializirane in drage medicinske infrastrukture ali medicinske opreme, ali

| — | zdravstveno varstvo, ki predstavlja posebno tveganje za pacienta ali prebivalce. |
| --- | --- |

—

zdravstveno varstvo, ki predstavlja posebno tveganje za pacienta ali prebivalce.

| c) | druge storitve zdravstvenega varstva, ki jih je zaradi narave bolezni najbolje izvajati v bolnišnici. |
| --- | --- |

c)

druge storitve zdravstvenega varstva, ki jih je zaradi narave bolezni najbolje izvajati v bolnišnici.

| 2. | Ta seznam sestavi Komisija vsaka država članica, ki ga lahko tudi redno posodablja, tako. Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 19(3)
  da ustreza razmeram v zdravstvenem sistemu posamezne države članice ali, v nekaterih primerih, regije ali lokalne skupnosti. |
| --- | --- |

2.

Ta seznam sestavi Komisija vsaka država članica, ki ga lahko tudi redno posodablja, tako. Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 19(3)
  da ustreza razmeram v zdravstvenem sistemu posamezne države članice ali, v nekaterih primerih, regije ali lokalne skupnosti.

| 3. | Država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja lahko
  ima možnost uvedbe splošnega sistema predhodne odobritve za povračilo stroškov iz njihovega sistema socialne varnosti za bolnišnično oskrbo, ki se izvaja v drugi državi članici, če sistem socialne varnosti države članice krije tovrstno zdravstveno varstvo. kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:.







  (a) | če se storitev zdravstvenega varstva izvaja na njenem ozemlju, se stroški krijejo iz sistema socialne varnosti države članice, in |
| --- | --- | --- |

3.

Država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja lahko
  ima možnost uvedbe splošnega sistema predhodne odobritve za povračilo stroškov iz njihovega sistema socialne varnosti za bolnišnično oskrbo, ki se izvaja v drugi državi članici, če sistem socialne varnosti države članice krije tovrstno zdravstveno varstvo. kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:.

(a)

če se storitev zdravstvenega varstva izvaja na njenem ozemlju, se stroški krijejo iz sistema socialne varnosti države članice, in

| (b) | namen sistema je obravnavati posledični odhod pacientov zaradi izvajanja tega člena in preprečiti, da bi odhod pacientov resno ogrožal ali verjetno resno ogrožal:








  (i) | finančno ravnotežje sistema socialne varnosti države članice in/ali |
| --- | --- | --- |

(b)

namen sistema je obravnavati posledični odhod pacientov zaradi izvajanja tega člena in preprečiti, da bi odhod pacientov resno ogrožal ali verjetno resno ogrožal:

(i)

finančno ravnotežje sistema socialne varnosti države članice in/ali

| (ii) | načrtovanje in racionaliziranje, ki se izvajata v sektorju bolnišnic v izogib preobremenjenosti bolnišnic, neuravnoteženosti zagotavljanja bolnišnične oskrbe ter logistični in finančni izgubi, vzdrževanje vsem dostopne uravnotežene zdravniške in bolnišnične storitve ali vzdrževanje zmogljivosti zdravljenja ali zdravniških kompetenc na ozemlju zadevne države članice. |
| --- | --- |

(ii)

načrtovanje in racionaliziranje, ki se izvajata v sektorju bolnišnic v izogib preobremenjenosti bolnišnic, neuravnoteženosti zagotavljanja bolnišnične oskrbe ter logistični in finančni izgubi, vzdrževanje vsem dostopne uravnotežene zdravniške in bolnišnične storitve ali vzdrževanje zmogljivosti zdravljenja ali zdravniških kompetenc na ozemlju zadevne države članice.

| 4. | Sistem predhodne odobritve je omejen na tisto, kar je nujno in sorazmerno za zaščito pravic pacientov ter zagotovitev načrtovanja in financiranja bolnišnične oskrbe
  izogibanje takšnemu učinku, ter ne predstavlja sredstva za samovoljno diskriminacijo. |
| --- | --- |

4.

Sistem predhodne odobritve je omejen na tisto, kar je nujno in sorazmerno za zaščito pravic pacientov ter zagotovitev načrtovanja in financiranja bolnišnične oskrbe
  izogibanje takšnemu učinku, ter ne predstavlja sredstva za samovoljno diskriminacijo.

| 5. | Načrtovano varstvo za paciente iz drugih držav članic ne sme posegati v zmožnost ali dolžnost države članice, da zagotavlja zdravstveno varstvo svojim državljanom. |
| --- | --- |

5.

| 5.
  6. | Država članica javnosti omogoči dostop do vseh pomembnih informacij o sistemih predhodne odobritve, uvedenih v skladu z določbami iz odstavka 3. |
| --- | --- |

5.
  6.

Država članica javnosti omogoči dostop do vseh pomembnih informacij o sistemih predhodne odobritve, uvedenih v skladu z določbami iz odstavka 3.

Obrazložitev

Nemogoče je pripraviti izčrpen skupen evropski seznam vrst zdravljenja, ki sodijo med storitve bolnišnične oskrbe, saj se organizacija zdravstva od države do države razlikuje.

Predhodna odobritev iz odstavka 3 je v nasprotju s členom 152 PEU. Čezmejna mobilnost pacientov trenutno povzroča zgolj majhen delež pacientov v zdravstvu. Posledica direktive pa bi bila povečana mobilnost pacientov, zlasti v obmejnih regijah in pri nekaterih vrstah zdravljenja, npr. pri nenujnih operacijah.

Zato Odbor priporoča, da se splošni sistem predhodnih odobritev za prevzem stroškov bolnišnične oskrbe oblikuje tako, da imajo države članice na voljo mehanizme za nadzor in načrtovanje svojih celotnih zdravstvenih sistemov. Države članice zdravljenja bi imele tako večjo varnost glede povračila stroškov za storitve, ki so jih opravile, saj bi država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja predhodno odobrila storitev zdravstvenega varstva.

Sistem predhodnih odobritev naj bi poleg tega pomagal zagotoviti, da pacienti dobijo ustrezne možnosti zdravljenja, ki jih res potrebujejo in ki so varne. Tako bi pacienti dobili občutek varnosti med zdravljenjem v drugi državi EU, sistem pa bi podprl tudi ustrezno naknadno zdravljenje.

Na koncu je treba še opozoriti, da morajo imeti države članice zdravljenja na vsak način možnost, da zaradi pomanjkanja zmogljivosti zavrnejo paciente. To je nujno, da se omogoči načrtovanje in upravljanje nacionalnih zdravstvenih sistemov.

Predlog spremembe 14

Člen 12 (Nacionalne kontaktne službe za čezmejno zdravstveno varstvo) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Države članice določijo nacionalne kontaktne službe za čezmejno zdravstveno varstvo ter Komisiji sporočijo njihova imena in kontaktne podatke. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Države članice določijo nacionalne kontaktne službe za čezmejno zdravstveno varstvo ter Komisiji sporočijo njihova imena in kontaktne podatke.

| 2. | Nacionalna kontaktna služba v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja v tesnem sodelovanju z drugimi pristojnimi nacionalnimi organi, nacionalnimi kontaktnimi službami v drugih državah članicah, zlasti v državi članici zdravljenja, ter Komisijo:






  (a) | pacientom zagotavlja in posreduje informacije, zlasti informacije o njihovih pravicah v zvezi s čezmejnim zdravstvenim varstvom, jamstvih kakovosti in varnosti, varstvu osebnih podatkov, postopkih za pritožbe in pravnih sredstvih, ki so na voljo za zdravstveno varstvo v drugi državi članici, ter o določilih in pogojih; |
| --- | --- | --- |

2.

Nacionalna kontaktna služba v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja v tesnem sodelovanju z drugimi pristojnimi nacionalnimi organi, nacionalnimi kontaktnimi službami v drugih državah članicah, zlasti v državi članici zdravljenja, ter Komisijo:

(a)

pacientom zagotavlja in posreduje informacije, zlasti informacije o njihovih pravicah v zvezi s čezmejnim zdravstvenim varstvom, jamstvih kakovosti in varnosti, varstvu osebnih podatkov, postopkih za pritožbe in pravnih sredstvih, ki so na voljo za zdravstveno varstvo v drugi državi članici, ter o določilih in pogojih;

| (b) | pacientom pomaga zaščititi njihove pravice ter poiskati ustrezno pravno sredstvo v primeru škode, nastale pri zdravstvenem varstvu v drugi državi članici; nacionalne kontaktne službe zlasti obveščajo paciente o razpoložljivih možnostih za reševanje kakršnih koli sporov, pomagajo opredeliti ustrezen sistem izvensodne poravnave za določen primer ter pacientom po potrebi pomagajo spremljati postopek; |
| --- | --- |

(b)

pacientom pomaga zaščititi njihove pravice ter poiskati ustrezno pravno sredstvo v primeru škode, nastale pri zdravstvenem varstvu v drugi državi članici; nacionalne kontaktne službe zlasti obveščajo paciente o razpoložljivih možnostih za reševanje kakršnih koli sporov, pomagajo opredeliti ustrezen sistem izvensodne poravnave za določen primer ter pacientom po potrebi pomagajo spremljati postopek;

| (c) | zbirajo podrobne informacije o nacionalnih telesih, ki izvajajo izvensodne poravnave sporov, ter olajšujejo sodelovanje s temi telesi; |
| --- | --- |

(c)

zbirajo podrobne informacije o nacionalnih telesih, ki izvajajo izvensodne poravnave sporov, ter olajšujejo sodelovanje s temi telesi;

| (d) | olajšujejo razvoj mednarodnega sistema izvensodnih poravnav za spore, do katerih pride pri čezmejnem zdravstvenem varstvu. |
| --- | --- |

(d)

olajšujejo razvoj mednarodnega sistema izvensodnih poravnav za spore, do katerih pride pri čezmejnem zdravstvenem varstvu.

| 3. | Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(2) sprejme:






  (a) | ukrepe, potrebne za upravljanje mreže nacionalnih kontaktnih služb iz tega člena; |
| --- | --- | --- |

3.

Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(2) sprejme:

(a)

ukrepe, potrebne za upravljanje mreže nacionalnih kontaktnih služb iz tega člena;

| (b) | naravo in vrsto podatkov, ki se zbirajo in izmenjujejo v okviru mreže; |
| --- | --- |

(b)

naravo in vrsto podatkov, ki se zbirajo in izmenjujejo v okviru mreže;

| (c) | smernice o informacijah za paciente, določene v odstavku 2(a) tega člena. |
| --- | --- |

(c)

smernice o informacijah za paciente, določene v odstavku 2(a) tega člena.

| 1. | Države članice določijo nacionalne kontaktne službe za čezmejno zdravstveno varstvo ter Komisiji sporočijo njihova imena in kontaktne podatke. |
| --- | --- |

1.

Države članice določijo nacionalne kontaktne službe za čezmejno zdravstveno varstvo ter Komisiji sporočijo njihova imena in kontaktne podatke.

| 2. | Nacionalna kontaktna služba v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja v tesnem sodelovanju z drugimi pristojnimi nacionalnimi organi, nacionalnimi kontaktnimi službami v drugih državah članicah, zlasti v državi članici zdravljenja, ter Komisijo:








  (a) | pacientom zagotavlja in posreduje informacije, zlasti informacije o njihovih pravicah v zvezi s čezmejnim zdravstvenim varstvom., jamstvih kakovosti in varnosti, varstvu osebnih podatkov, postopkih za pritožbe in pravnih sredstvih, ki so na voljo za zdravstveno varstvo v drugi državi članici, ter o določilih in pogojih; |
| --- | --- | --- |

2.

Nacionalna kontaktna služba v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja v tesnem sodelovanju z drugimi pristojnimi nacionalnimi organi, nacionalnimi kontaktnimi službami v drugih državah članicah, zlasti v državi članici zdravljenja, ter Komisijo:

(a)

pacientom zagotavlja in posreduje informacije, zlasti informacije o njihovih pravicah v zvezi s čezmejnim zdravstvenim varstvom., jamstvih kakovosti in varnosti, varstvu osebnih podatkov, postopkih za pritožbe in pravnih sredstvih, ki so na voljo za zdravstveno varstvo v drugi državi članici, ter o določilih in pogojih;

| (b) | pacientom pomaga zaščititi njihove pravice ter poiskati ustrezno pravno sredstvo v primeru škode, nastale pri zdravstvenem varstvu v drugi državi članici; nacionalne kontaktne službe zlasti obveščajo paciente o razpoložljivih možnostih za reševanje kakršnih koli sporov, pomagajo opredeliti ustrezen sistem izvensodne poravnave za določen primer ter pacientom po potrebi pomagajo spremljati postopek; |
| --- | --- |

(b)

pacientom pomaga zaščititi njihove pravice ter poiskati ustrezno pravno sredstvo v primeru škode, nastale pri zdravstvenem varstvu v drugi državi članici; nacionalne kontaktne službe zlasti obveščajo paciente o razpoložljivih možnostih za reševanje kakršnih koli sporov, pomagajo opredeliti ustrezen sistem izvensodne poravnave za določen primer ter pacientom po potrebi pomagajo spremljati postopek;

| (c) | zbirajo podrobne informacije o nacionalnih telesih, ki izvajajo izvensodne poravnave sporov, ter olajšujejo sodelovanje s temi telesi; |
| --- | --- |

(c)

zbirajo podrobne informacije o nacionalnih telesih, ki izvajajo izvensodne poravnave sporov, ter olajšujejo sodelovanje s temi telesi;

| (d) | olajšujejo razvoj mednarodnega sistema izvensodnih poravnav za spore, do katerih pride pri čezmejnem zdravstvenem varstvu. |
| --- | --- |

(d)

olajšujejo razvoj mednarodnega sistema izvensodnih poravnav za spore, do katerih pride pri čezmejnem zdravstvenem varstvu.

| 3. | Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(2) sprejme:







  (a) | ukrepe, potrebne za upravljanje mreže nacionalnih kontaktnih služb iz tega člena; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

ukrepe, potrebne za upravljanje mreže nacionalnih kontaktnih služb iz tega člena;

| (b) | naravo in vrsto podatkov, ki se zbirajo in izmenjujejo v okviru mreže; |
| --- | --- |

(b)

naravo in vrsto podatkov, ki se zbirajo in izmenjujejo v okviru mreže;

| (c) | smernice o informacijah za paciente, določene v odstavku 2(a) tega člena. |
| --- | --- |

(c)

smernice o informacijah za paciente, določene v odstavku 2(a) tega člena.

Obrazložitev

Za paciente je odločilnega pomena, da dobijo potrebne informacije o možnostih zdravljenja v drugih državah EU, vendar so zahteve glede informiranja, ki jih državam članicam nalaga predlog direktive, preveč; pričakovati je, da jih bo v praksi le težko izpolniti. Poleg tega je nejasno, kako si Komisija predstavlja pravno obveznost „izvensodne poravnave sporov“. Zato je treba natančneje določiti vlogo in pristojnosti nacionalnih kontaktnih služb.

Predlog spremembe 15

Člen 15 (Evropske referenčne mreže) se črta:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Države članice spodbujajo razvoj evropskih referenčnih mrež izvajalcev storitev zdravstvenega varstva. Navedene mreže so vedno odprte za nove izvajalce storitev zdravstvenega varstva, ki se jim želijo pridružiti, pod pogojem, da takšni izvajalci storitev zdravstvenega varstva izpolnjujejo vse zahtevane pogoje in merila. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Države članice spodbujajo razvoj evropskih referenčnih mrež izvajalcev storitev zdravstvenega varstva. Navedene mreže so vedno odprte za nove izvajalce storitev zdravstvenega varstva, ki se jim želijo pridružiti, pod pogojem, da takšni izvajalci storitev zdravstvenega varstva izpolnjujejo vse zahtevane pogoje in merila.

| 2. | Cilj evropskih referenčnih mrež je:






  (a) | pomagati uresničevati potencial evropskega sodelovanja na področju visoko specializiranega zdravstvenega varstva za paciente in sisteme zdravstvenega varstva od inovacij na področju medicine in zdravstvene tehnologije; |
| --- | --- | --- |

2.

Cilj evropskih referenčnih mrež je:

(a)

pomagati uresničevati potencial evropskega sodelovanja na področju visoko specializiranega zdravstvenega varstva za paciente in sisteme zdravstvenega varstva od inovacij na področju medicine in zdravstvene tehnologije;

| (b) | pomagati spodbujati dostop do visoko kakovostnega in stroškovno učinkovitega zdravstvenega varstva za vse paciente, katerih zdravstveno stanje zahteva posebno združevanje virov ali strokovnega znanja; |
| --- | --- |

(b)

pomagati spodbujati dostop do visoko kakovostnega in stroškovno učinkovitega zdravstvenega varstva za vse paciente, katerih zdravstveno stanje zahteva posebno združevanje virov ali strokovnega znanja;

| (c) | zagotoviti najbolj stroškovno učinkovito uporabo virov, tako da se primerno koncentrirajo; |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti najbolj stroškovno učinkovito uporabo virov, tako da se primerno koncentrirajo;

| (d) | pomagati deliti znanje in zagotoviti usposabljanje za zdravstvene delavce; |
| --- | --- |

(d)

pomagati deliti znanje in zagotoviti usposabljanje za zdravstvene delavce;

| (e) | zagotoviti merila kakovosti in varnosti ter pomagati razvijati in širiti najboljšo prakso znotraj in zunaj mreže; |
| --- | --- |

(e)

zagotoviti merila kakovosti in varnosti ter pomagati razvijati in širiti najboljšo prakso znotraj in zunaj mreže;

| (f) | državam članicam z nezadostnim številom pacientov s posebnim zdravstvenim stanjem ali pomanjkanjem tehnologije ali strokovnega znanja pomagati zagotoviti celoten obseg visoko specializiranih storitev najvišje kakovosti. |
| --- | --- |

(f)

državam članicam z nezadostnim številom pacientov s posebnim zdravstvenim stanjem ali pomanjkanjem tehnologije ali strokovnega znanja pomagati zagotoviti celoten obseg visoko specializiranih storitev najvišje kakovosti.

| 3. | Komisija sprejme:






  (a) | seznam posebnih meril in pogojev, ki jih morajo izpolnjevati evropske referenčne mreže, vključno s pogoji in merili, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci storitev zdravstvenega varstva, ki se želijo pridružiti evropskim referenčnim mrežam, zlasti za zagotovitev, da evropske referenčne mreže:






  (i) | imajo ustrezne zmogljivosti, da lahko postavijo diagnozo, spremljajo in upravljajo paciente z dokazi o dobrih rezultatih, v kolikor je to ustrezno; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Komisija sprejme:

(a)

seznam posebnih meril in pogojev, ki jih morajo izpolnjevati evropske referenčne mreže, vključno s pogoji in merili, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci storitev zdravstvenega varstva, ki se želijo pridružiti evropskim referenčnim mrežam, zlasti za zagotovitev, da evropske referenčne mreže:

(i)

imajo ustrezne zmogljivosti, da lahko postavijo diagnozo, spremljajo in upravljajo paciente z dokazi o dobrih rezultatih, v kolikor je to ustrezno;

| (ii) | imajo zadostne zmogljivosti in dejavnosti za zagotavljanje pomembnih storitev in ohranjanje kakovosti storitev; |
| --- | --- |

(ii)

imajo zadostne zmogljivosti in dejavnosti za zagotavljanje pomembnih storitev in ohranjanje kakovosti storitev;

| (iii) | imajo zmogljivosti za zagotavljanje strokovnih nasvetov, diagnoze ali potrditve diagnoze, oblikovanje in izpolnjevanje smernic za dobro prakso ter izvajanje ukrepov in nadzora kakovosti; |
| --- | --- |

(iii)

imajo zmogljivosti za zagotavljanje strokovnih nasvetov, diagnoze ali potrditve diagnoze, oblikovanje in izpolnjevanje smernic za dobro prakso ter izvajanje ukrepov in nadzora kakovosti;

| (iv) | lahko izvajajo večdisciplinarni pristop; |
| --- | --- |

(iv)

lahko izvajajo večdisciplinarni pristop;

| (v) | zagotovijo visoko raven strokovnega znanja in izkušenj s pomočjo publikacij, nepovratne pomoči ali častnih nazivov, učenja in usposabljanja; |
| --- | --- |

(v)

zagotovijo visoko raven strokovnega znanja in izkušenj s pomočjo publikacij, nepovratne pomoči ali častnih nazivov, učenja in usposabljanja;

| (vi) | zagotovijo pomemben prispevek k raziskavam; |
| --- | --- |

(vi)

zagotovijo pomemben prispevek k raziskavam;

| (vii) | sodelujejo pri epidemiološkem spremljanju, na primer pri registrih; |
| --- | --- |

(vii)

sodelujejo pri epidemiološkem spremljanju, na primer pri registrih;

| (viii) | imajo tesne stike in sodelujejo z drugimi strokovnimi središči in mrežami na nacionalni in mednarodni ravni ter zmogljivost povezovanja v mreže; |
| --- | --- |

(viii)

imajo tesne stike in sodelujejo z drugimi strokovnimi središči in mrežami na nacionalni in mednarodni ravni ter zmogljivost povezovanja v mreže;

| (ix) | imajo tesne stike in sodelujejo z združenji pacientov, kjer takšna združenja obstajajo. |
| --- | --- |

(ix)

imajo tesne stike in sodelujejo z združenji pacientov, kjer takšna združenja obstajajo.

| (b) | postopek za vzpostavitev evropskih referenčnih mrež. |
| --- | --- |

(b)

postopek za vzpostavitev evropskih referenčnih mrež.

| 4. | Ukrepi iz odstavka 3, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 19(3). |
| --- | --- |

4.

Ukrepi iz odstavka 3, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 19(3).

| 1. | Države članice spodbujajo razvoj evropskih referenčnih mrež izvajalcev storitev zdravstvenega varstva. Navedene mreže so vedno odprte za nove izvajalce storitev zdravstvenega varstva, ki se jim želijo pridružiti, pod pogojem, da takšni izvajalci storitev zdravstvenega varstva izpolnjujejo vse zahtevane pogoje in merila. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Cilj evropskih referenčnih mrež je:







  (a) | pomagati uresničevati potencial evropskega sodelovanja na področju visoko specializiranega zdravstvenega varstva za paciente in sisteme zdravstvenega varstva od inovacij na področju medicine in zdravstvene tehnologije; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

pomagati uresničevati potencial evropskega sodelovanja na področju visoko specializiranega zdravstvenega varstva za paciente in sisteme zdravstvenega varstva od inovacij na področju medicine in zdravstvene tehnologije;

| (b) | pomagati spodbujati dostop do visoko kakovostnega in stroškovno učinkovitega zdravstvenega varstva za vse paciente, katerih zdravstveno stanje zahteva posebno združevanje virov ali strokovnega znanja; |
| --- | --- |

(b)

pomagati spodbujati dostop do visoko kakovostnega in stroškovno učinkovitega zdravstvenega varstva za vse paciente, katerih zdravstveno stanje zahteva posebno združevanje virov ali strokovnega znanja;

| (c) | zagotoviti najbolj stroškovno učinkovito uporabo virov, tako da se primerno koncentrirajo; |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti najbolj stroškovno učinkovito uporabo virov, tako da se primerno koncentrirajo;

| (d) | pomagati deliti znanje in zagotoviti usposabljanje za zdravstvene delavce; |
| --- | --- |

(d)

pomagati deliti znanje in zagotoviti usposabljanje za zdravstvene delavce;

| (e) | zagotoviti merila kakovosti in varnosti ter pomagati razvijati in širiti najboljšo prakso znotraj in zunaj mreže; |
| --- | --- |

(e)

zagotoviti merila kakovosti in varnosti ter pomagati razvijati in širiti najboljšo prakso znotraj in zunaj mreže;

| (f) | državam članicam z nezadostnim številom pacientov s posebnim zdravstvenim stanjem ali pomanjkanjem tehnologije ali strokovnega znanja pomagati zagotoviti celoten obseg visoko specializiranih storitev najvišje kakovosti. |
| --- | --- |

(f)

državam članicam z nezadostnim številom pacientov s posebnim zdravstvenim stanjem ali pomanjkanjem tehnologije ali strokovnega znanja pomagati zagotoviti celoten obseg visoko specializiranih storitev najvišje kakovosti.

| 3. | Komisija sprejme:







  (a) | seznam posebnih meril in pogojev, ki jih morajo izpolnjevati evropske referenčne mreže, vključno s pogoji in merili, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci storitev zdravstvenega varstva, ki se želijo pridružiti evropskim referenčnim mrežam, zlasti za zagotovitev, da evropske referenčne mreže:








  (i) | imajo ustrezne zmogljivosti, da lahko postavijo diagnozo, spremljajo in upravljajo paciente z dokazi o dobrih rezultatih, v kolikor je to ustrezno; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

(a)

seznam posebnih meril in pogojev, ki jih morajo izpolnjevati evropske referenčne mreže, vključno s pogoji in merili, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci storitev zdravstvenega varstva, ki se želijo pridružiti evropskim referenčnim mrežam, zlasti za zagotovitev, da evropske referenčne mreže:

(i)

imajo ustrezne zmogljivosti, da lahko postavijo diagnozo, spremljajo in upravljajo paciente z dokazi o dobrih rezultatih, v kolikor je to ustrezno;

| (ii) | imajo zadostne zmogljivosti in dejavnosti za zagotavljanje pomembnih storitev in ohranjanje kakovosti storitev; |
| --- | --- |

(ii)

imajo zadostne zmogljivosti in dejavnosti za zagotavljanje pomembnih storitev in ohranjanje kakovosti storitev;

| (iii) | imajo zmogljivosti za zagotavljanje strokovnih nasvetov, diagnoze ali potrditve diagnoze, oblikovanje in izpolnjevanje smernic za dobro prakso ter izvajanje ukrepov in nadzora kakovosti; |
| --- | --- |

(iii)

imajo zmogljivosti za zagotavljanje strokovnih nasvetov, diagnoze ali potrditve diagnoze, oblikovanje in izpolnjevanje smernic za dobro prakso ter izvajanje ukrepov in nadzora kakovosti;

| (iv) | lahko izvajajo večdisciplinarni pristop; |
| --- | --- |

(iv)

lahko izvajajo večdisciplinarni pristop;

| (v) | zagotovijo visoko raven strokovnega znanja in izkušenj s pomočjo publikacij, nepovratne pomoči ali častnih nazivov, učenja in usposabljanja; |
| --- | --- |

(v)

zagotovijo visoko raven strokovnega znanja in izkušenj s pomočjo publikacij, nepovratne pomoči ali častnih nazivov, učenja in usposabljanja;

| (vi) | zagotovijo pomemben prispevek k raziskavam; |
| --- | --- |

(vi)

zagotovijo pomemben prispevek k raziskavam;

| (vii) | sodelujejo pri epidemiološkem spremljanju, na primer pri registrih; |
| --- | --- |

(vii)

sodelujejo pri epidemiološkem spremljanju, na primer pri registrih;

| (viii) | imajo tesne stike in sodelujejo z drugimi strokovnimi središči in mrežami na nacionalni in mednarodni ravni ter zmogljivost povezovanja v mreže; |
| --- | --- |

(viii)

imajo tesne stike in sodelujejo z drugimi strokovnimi središči in mrežami na nacionalni in mednarodni ravni ter zmogljivost povezovanja v mreže;

| (ix) | imajo tesne stike in sodelujejo z združenji pacientov, kjer takšna združenja obstajajo. |
| --- | --- |

(ix)

imajo tesne stike in sodelujejo z združenji pacientov, kjer takšna združenja obstajajo.

| (b) | postopek za vzpostavitev evropskih referenčnih mrež. |
| --- | --- |

(b)

postopek za vzpostavitev evropskih referenčnih mrež.

| 4. | Ukrepi iz odstavka 3, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 19(3). |
| --- | --- |

4.

Obrazložitev

Čezmejno sodelovanje v EU je treba podpreti, saj državam članicam prinaša dodano vrednost. Vendar urejanje sodelovanja pri visokospecializiranih vrstah zdravljenja in upravljanju novih zdravstvenih tehnologij na podlagi direktive ni potrebno, saj bi to države članice pravno obvezalo k sodelovanju. S tega vidika določba ni v skladu s cilji, navedenimi v členu 1.

Predlog spremembe 16

Člen 17 (Sodelovanje pri upravljanju nove zdravstvene tehnologije) se črta:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Države članice spodbujajo razvoj in delovanje mreže, ki povezuje nacionalne organe ali telesa, pristojne za ocenjevanje zdravstvene tehnologije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Države članice spodbujajo razvoj in delovanje mreže, ki povezuje nacionalne organe ali telesa, pristojne za ocenjevanje zdravstvene tehnologije.

| 2. | Cilj ocenjevanja zdravstvene tehnologije je:






  (a) | podpiranje sodelovanja med nacionalnimi organi ali telesi; |
| --- | --- | --- |

2.

Cilj ocenjevanja zdravstvene tehnologije je:

(a)

podpiranje sodelovanja med nacionalnimi organi ali telesi;

| (b) | podpiranje zagotavljanja objektivnih, zanesljivih, pravočasnih, preglednih in prenosljivih informacij o kratkoročni in dolgoročni učinkovitosti zdravstvene tehnologije ter omogočanje učinkovite izmenjave teh informacij med nacionalnimi organi ali telesi. |
| --- | --- |

(b)

podpiranje zagotavljanja objektivnih, zanesljivih, pravočasnih, preglednih in prenosljivih informacij o kratkoročni in dolgoročni učinkovitosti zdravstvene tehnologije ter omogočanje učinkovite izmenjave teh informacij med nacionalnimi organi ali telesi.

| 3. | Države članice določijo organe ali telesa, ki sodelujejo v mreži, kot je določeno v odstavku 1, ter Komisiji sporočijo imena in kontaktne podatke navedenih organov ali teles. |
| --- | --- |

3.

Države članice določijo organe ali telesa, ki sodelujejo v mreži, kot je določeno v odstavku 1, ter Komisiji sporočijo imena in kontaktne podatke navedenih organov ali teles.

| 4. | Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(2) sprejme potrebne ukrepe za vzpostavitev in upravljanje te mreže ter opredelitev narave in vrste informacij za izmenjavo. |
| --- | --- |

4.

Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(2) sprejme potrebne ukrepe za vzpostavitev in upravljanje te mreže ter opredelitev narave in vrste informacij za izmenjavo.

| 1. | Države članice spodbujajo razvoj in delovanje mreže, ki povezuje nacionalne organe ali telesa, pristojne za ocenjevanje zdravstvene tehnologije. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Cilj ocenjevanja zdravstvene tehnologije je:







  (a) | podpiranje sodelovanja med nacionalnimi organi ali telesi; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

podpiranje sodelovanja med nacionalnimi organi ali telesi;

| (b) | podpiranje zagotavljanja objektivnih, zanesljivih, pravočasnih, preglednih in prenosljivih informacij o kratkoročni in dolgoročni učinkovitosti zdravstvene tehnologije ter omogočanje učinkovite izmenjave teh informacij med nacionalnimi organi ali telesi. |
| --- | --- |

(b)

podpiranje zagotavljanja objektivnih, zanesljivih, pravočasnih, preglednih in prenosljivih informacij o kratkoročni in dolgoročni učinkovitosti zdravstvene tehnologije ter omogočanje učinkovite izmenjave teh informacij med nacionalnimi organi ali telesi.

| 3. | Države članice določijo organe ali telesa, ki sodelujejo v mreži, kot je določeno v odstavku 1, ter Komisiji sporočijo imena in kontaktne podatke navedenih organov ali teles. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(2) sprejme potrebne ukrepe za vzpostavitev in upravljanje te mreže ter opredelitev narave in vrste informacij za izmenjavo. |
| --- | --- |

4.

Obrazložitev

Čezmejno sodelovanje v EU je treba podpreti, saj državam članicam prinaša dodano vrednost. Vendar urejanje sodelovanja pri visokospecializiranih vrstah zdravljenja in upravljanju novih zdravstvenih tehnologij na podlagi direktive ni potrebno, saj bi to države članice pravno obvezalo k sodelovanju. S tega vidika določba ni v skladu s cilji, navedenimi v členu 1.

Predlog spremembe 17

Člen 18(1) (Zbiranje podatkov za namene statistike in spremljanja) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Države članice zbirajo statistične in druge dodatne podatke, potrebne za spremljanje izvajanja čezmejnega zdravstvenega varstva, zagotovljene oskrbe, izvajalcev in pacientov, stroškov in rezultatov. Takšne podatke zbirajo kot del svojih splošnih sistemov za zbiranje zdravstvenih podatkov v skladu z nacionalnimi zakonodajami in zakonodajo Skupnosti za pripravo statistike in o varstvu osebnih podatkov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Države članice zbirajo statistične in druge dodatne podatke, potrebne za spremljanje izvajanja čezmejnega zdravstvenega varstva, zagotovljene oskrbe, izvajalcev in pacientov, stroškov in rezultatov. Takšne podatke zbirajo kot del svojih splošnih sistemov za zbiranje zdravstvenih podatkov v skladu z nacionalnimi zakonodajami in zakonodajo Skupnosti za pripravo statistike in o varstvu osebnih podatkov.

| 1. | Države članice zbirajo statistične in druge dodatne podatke, potrebne za spremljanje izvajanja čezmejnega zdravstvenega varstva, zagotovljene oskrbe, izvajalcev in pacientov, stroškov in rezultatov. Takšne podatke zbirajo izključno kot del svojih splošnih sistemov za zbiranje zdravstvenih podatkov v skladu z nacionalnimi zakonodajami in zakonodajo Skupnosti za pripravo statistike in o varstvu osebnih podatkov. |
| --- | --- |

1.

Države članice zbirajo statistične in druge dodatne podatke, potrebne za spremljanje izvajanja čezmejnega zdravstvenega varstva, zagotovljene oskrbe, izvajalcev in pacientov, stroškov in rezultatov. Takšne podatke zbirajo izključno kot del svojih splošnih sistemov za zbiranje zdravstvenih podatkov v skladu z nacionalnimi zakonodajami in zakonodajo Skupnosti za pripravo statistike in o varstvu osebnih podatkov.

Obrazložitev

Čezmejno zbiranje podatkov je dobra zamisel, vendar le, če se zbirajo in pošiljajo že obstoječi podatki. Zbiranje novih podatkov namreč lahko zahteva zelo velike vire. Če se zbirajo novi podatki, mora biti čas, ki se porabi v ta namen, v ustreznem razmerju s koristmi/učinki zbranih podatkov.

V Bruslju, 12. februarja 2009

Predsednik

Odbora regij

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Poročilo o posvetovanju mreže za nadzor subsidiarnosti o predlogu direktive o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva, http://subsidiarity.cor.europa.eu

1

(2)  Op. prev.: v slovenski različic i sporočila Komisije je uporabljen izraz „medicinski izdelki“.

2

---