# Jurnalul Oficial L 335/2022

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 335 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6529 decembrie 2022 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 335

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6529 decembrie 2022

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2022/2576 al Consiliului din 19 decembrie 2022 privind consolidarea solidarității printr-o mai bună coordonare a achizițiilor de gaze, prin indici de referință ai prețurilor fiabili și prin schimburi transfrontaliere de gaze | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) 2022/2577 al Consiliului din 22 decembrie 2022 de stabilire a unui cadru pentru accelerarea implementării energiei din surse regenerabile | 36 |
| | * | Regulamentul (UE) 2022/2578 al Consiliului din 22 decembrie 2022 de instituire a unui mecanism de corecție a pieței pentru a proteja cetățenii Uniunii și economia împotriva prețurilor excesiv de mari | 45 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2022/2579 al Comisiei din 10 iunie 2022 de completare a Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare care precizează informațiile ce trebuie furnizate de o întreprindere în cererea de autorizare în conformitate cu articolul 8a din directiva respectivă (
  1
  ) | 61 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 al Comisiei din 17 iunie 2022 de completare a Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare care precizează informațiile care trebuie furnizate în cererea de autorizare ca instituție de credit și obstacolele care ar putea împiedica exercitarea efectivă a funcțiilor de supraveghere de către autoritățile competente (
  1
  ) | 64 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2581 al Comisiei din 20 iunie 2022 de stabilire a unor standarde tehnice de punere în aplicare pentru aplicarea Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește transmiterea de informații în cererile de autorizare ca instituție de credit (
  1
  ) | 86 |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | * | Decizia nr. 2/2022 a Comitetului APE înființat prin Acordul de parteneriat economic preliminar dintre Ghana, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte din 30 noiembrie 2022 privind adoptarea regulamentului de procedură pentru soluționarea litigiilor [2022/2582] | 103 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2022/2576 al Consiliului din 19 decembrie 2022 privind consolidarea solidarității printr-o mai bună coordonare a achizițiilor de gaze, prin indici de referință ai prețurilor fiabili și prin schimburi transfrontaliere de gaze

1

*

Regulamentul (UE) 2022/2577 al Consiliului din 22 decembrie 2022 de stabilire a unui cadru pentru accelerarea implementării energiei din surse regenerabile

36

*

Regulamentul (UE) 2022/2578 al Consiliului din 22 decembrie 2022 de instituire a unui mecanism de corecție a pieței pentru a proteja cetățenii Uniunii și economia împotriva prețurilor excesiv de mari

45

*

Regulamentul delegat (UE) 2022/2579 al Comisiei din 10 iunie 2022 de completare a Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare care precizează informațiile ce trebuie furnizate de o întreprindere în cererea de autorizare în conformitate cu articolul 8a din directiva respectivă (
  1
  )

1

61

*

Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 al Comisiei din 17 iunie 2022 de completare a Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare care precizează informațiile care trebuie furnizate în cererea de autorizare ca instituție de credit și obstacolele care ar putea împiedica exercitarea efectivă a funcțiilor de supraveghere de către autoritățile competente (
  1
  )

1

64

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2581 al Comisiei din 20 iunie 2022 de stabilire a unor standarde tehnice de punere în aplicare pentru aplicarea Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește transmiterea de informații în cererile de autorizare ca instituție de credit (
  1
  )

1

86

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

*

Decizia nr. 2/2022 a Comitetului APE înființat prin Acordul de parteneriat economic preliminar dintre Ghana, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte din 30 noiembrie 2022 privind adoptarea regulamentului de procedură pentru soluționarea litigiilor [2022/2582]

103

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) 2019/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2019 privind instituirea unui cadru pentru interoperabilitatea dintre sistemele de informații ale UE în domeniul cooperării polițienești și judiciare, al azilului și al migrației și de modificare a Regulamentelor (UE) 2018/1726, (UE) 2018/1862 și (UE) 2019/816 ( JO L 135, 22.5.2019 ) | 112 |
| | * | Rectificare la Decizia (UE) 2022/2417 a Consiliului din 26 iulie 2022 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Moldova privind transportul rutier de mărfuri ( JO L 318, 12.12.2022 ) | 113 |
| | * | Rectificare la Decizia (UE) 2022/2435 a Consiliului din 26 iulie 2022 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Ucraina privind transportul rutier de mărfuri ( JO L 319, 13.12.2022 ) | 114 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (UE) 2019/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2019 privind instituirea unui cadru pentru interoperabilitatea dintre sistemele de informații ale UE în domeniul cooperării polițienești și judiciare, al azilului și al migrației și de modificare a Regulamentelor (UE) 2018/1726, (UE) 2018/1862 și (UE) 2019/816 ( JO L 135, 22.5.2019 )

( JO L 135, 22.5.2019 )

112

*

Rectificare la Decizia (UE) 2022/2417 a Consiliului din 26 iulie 2022 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Moldova privind transportul rutier de mărfuri ( JO L 318, 12.12.2022 )

( JO L 318, 12.12.2022 )

113

*

Rectificare la Decizia (UE) 2022/2435 a Consiliului din 26 iulie 2022 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Ucraina privind transportul rutier de mărfuri ( JO L 319, 13.12.2022 )

( JO L 319, 13.12.2022 )

114

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 29.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 335/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 335/1

---

REGULAMENTUL (UE) 2022/2576 AL CONSILIULUI

din 19 decembrie 2022

privind consolidarea solidarității printr-o mai bună coordonare a achizițiilor de gaze, prin indici de referință ai prețurilor fiabili și prin schimburi transfrontaliere de gaze

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 122 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Războiul de agresiune neprovocat și nejustificat al Federației Ruse împotriva Ucrainei și reducerea fără precedent a furnizării de gaze naturale din Federația Rusă către statele membre amenință siguranța furnizării către Uniune și statele sale membre. În același timp, utilizarea ca armă a furnizării de gaze și manipularea piețelor de către Federația Rusă prin întreruperi intenționate ale fluxurilor de gaze au determinat creșterea fulminantă a prețurilor la energie în Uniune, periclitând nu numai economia Uniunii, ci subminând totodată grav siguranța aprovizionării. |
| --- | --- |

(1)

Războiul de agresiune neprovocat și nejustificat al Federației Ruse împotriva Ucrainei și reducerea fără precedent a furnizării de gaze naturale din Federația Rusă către statele membre amenință siguranța furnizării către Uniune și statele sale membre. În același timp, utilizarea ca armă a furnizării de gaze și manipularea piețelor de către Federația Rusă prin întreruperi intenționate ale fluxurilor de gaze au determinat creșterea fulminantă a prețurilor la energie în Uniune, periclitând nu numai economia Uniunii, ci subminând totodată grav siguranța aprovizionării.

| (2) | Acest lucru necesită un răspuns ferm și coordonat din partea Uniunii, pentru a-și proteja cetățenii și economia împotriva prețurilor de piață excesive și manipulate și pentru a se asigura că gazele naturale ajung peste frontiere la toți consumatorii aflați în dificultate, inclusiv în situații de deficit de gaze. Pentru a reduce dependența de aprovizionarea cu gaze naturale din Federația Rusă și pentru a reduce prețurile excesive, este esențial să se îmbunătățească achizițiile de gaze de la furnizori externi. |
| --- | --- |

(2)

Acest lucru necesită un răspuns ferm și coordonat din partea Uniunii, pentru a-și proteja cetățenii și economia împotriva prețurilor de piață excesive și manipulate și pentru a se asigura că gazele naturale ajung peste frontiere la toți consumatorii aflați în dificultate, inclusiv în situații de deficit de gaze. Pentru a reduce dependența de aprovizionarea cu gaze naturale din Federația Rusă și pentru a reduce prețurile excesive, este esențial să se îmbunătățească achizițiile de gaze de la furnizori externi.

| (3) | În conformitate cu articolul 122 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Consiliul, la propunerea Comisiei, este abilitat, în spiritul solidarității dintre statele membre, să adopte măsuri corespunzătoare situației economice, în special în cazul în care apar dificultăți grave în aprovizionarea cu anumite produse, în special în domeniul energiei. Riscul ridicat de întrerupere completă a furnizării de gaze din Rusia și creșterea extremă a prețurilor la energie care subminează economia Uniunii constituie astfel de dificultăți grave. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 122 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Consiliul, la propunerea Comisiei, este abilitat, în spiritul solidarității dintre statele membre, să adopte măsuri corespunzătoare situației economice, în special în cazul în care apar dificultăți grave în aprovizionarea cu anumite produse, în special în domeniul energiei. Riscul ridicat de întrerupere completă a furnizării de gaze din Rusia și creșterea extremă a prețurilor la energie care subminează economia Uniunii constituie astfel de dificultăți grave.

| (4) | În comunicarea sa din 18 mai 2022, intitulată „Planul REPowerEU”, Comisia a anunțat înființarea unei platforme a UE de achiziționare de energie împreună cu statele membre pentru achiziționarea în comun de gaze, gaze naturale lichefiate (GNL) și hidrogen. Acest anunț a fost aprobat de Consiliul European din 30 și 31 mai 2022. Ca parte a planului REPowerEU, Comisia a prezentat, de asemenea, strategia pentru un angajament extern al UE în domeniul energiei, care explică modul în care Uniunea sprijină tranziția către o energie globală, curată și justă pentru a asigura o energie durabilă, sigură și la prețuri accesibile, inclusiv prin diversificarea aprovizionării cu energie a Uniunii, în special prin negocierea angajamentelor politice cu furnizorii de gaze existenți sau noi cu scopul de a crește livrările de gaze și de a înlocui astfel livrările de gaze rusești către Europa. |
| --- | --- |

(4)

În comunicarea sa din 18 mai 2022, intitulată „Planul REPowerEU”, Comisia a anunțat înființarea unei platforme a UE de achiziționare de energie împreună cu statele membre pentru achiziționarea în comun de gaze, gaze naturale lichefiate (GNL) și hidrogen. Acest anunț a fost aprobat de Consiliul European din 30 și 31 mai 2022. Ca parte a planului REPowerEU, Comisia a prezentat, de asemenea, strategia pentru un angajament extern al UE în domeniul energiei, care explică modul în care Uniunea sprijină tranziția către o energie globală, curată și justă pentru a asigura o energie durabilă, sigură și la prețuri accesibile, inclusiv prin diversificarea aprovizionării cu energie a Uniunii, în special prin negocierea angajamentelor politice cu furnizorii de gaze existenți sau noi cu scopul de a crește livrările de gaze și de a înlocui astfel livrările de gaze rusești către Europa.

| (5) | Platforma UE de achiziționare de energie poate juca un rol esențial în căutarea unor parteneriate reciproc avantajoase care să contribuie la siguranța aprovizionării și să conducă la scăderea prețurilor de import ale gazelor achiziționate din țări terțe, valorificând pe deplin ponderea colectivă a Uniunii. În acest scop, este esențială o mai bună sensibilizare internațională a furnizorilor de gaze (atât de gaze de conductă, cât și de GNL), precum și a furnizorilor de hidrogen verde din viitor. În special, o coordonare mult mai strânsă cu și între statele membre față de țările terțe prin intermediul Platformei UE de achiziționare de energie ar putea asigura o eficacitate mai mare a ponderii colective a Uniunii. |
| --- | --- |

(5)

Platforma UE de achiziționare de energie poate juca un rol esențial în căutarea unor parteneriate reciproc avantajoase care să contribuie la siguranța aprovizionării și să conducă la scăderea prețurilor de import ale gazelor achiziționate din țări terțe, valorificând pe deplin ponderea colectivă a Uniunii. În acest scop, este esențială o mai bună sensibilizare internațională a furnizorilor de gaze (atât de gaze de conductă, cât și de GNL), precum și a furnizorilor de hidrogen verde din viitor. În special, o coordonare mult mai strânsă cu și între statele membre față de țările terțe prin intermediul Platformei UE de achiziționare de energie ar putea asigura o eficacitate mai mare a ponderii colective a Uniunii.

| (6) | Dacă persistă o situație caracterizată de dificultăți grave în asigurarea siguranței aprovizionării, achiziționarea în comun ar trebui să contribuie la asigurarea unui acces mai echitabil al întreprinderilor din statele membre la surse de gaze noi sau suplimentare și, în beneficiul consumatorilor finali, să contribuie la asigurarea unor prețuri mai mici decât ar fi putut fi aplicate altfel celor care achiziționează gazele prin intermediul prestatorului de servicii în mod individual. |
| --- | --- |

(6)

Dacă persistă o situație caracterizată de dificultăți grave în asigurarea siguranței aprovizionării, achiziționarea în comun ar trebui să contribuie la asigurarea unui acces mai echitabil al întreprinderilor din statele membre la surse de gaze noi sau suplimentare și, în beneficiul consumatorilor finali, să contribuie la asigurarea unor prețuri mai mici decât ar fi putut fi aplicate altfel celor care achiziționează gazele prin intermediul prestatorului de servicii în mod individual.

| (7) | Achiziționarea în comun ar putea avea drept rezultat acordarea unui tratament mai favorabil sau a unui sprijin furnizării de gaze din surse regenerabile, cum ar fi biometanul și hidrogenul, în măsura în care acestea pot fi injectate în siguranță în sistemul de gaze, precum și furnizării de gaze care altminteri ar fi evacuate sau arse. În absența unei cerințe juridice formale în orice jurisdicție relevantă, întreprinderile care încheie contracte în temeiul prezentului regulament vor putea să utilizeze cadrul de raportare 2.0 din Parteneriatul ONU pentru petrol și gaz metan în vederea măsurării, raportării și verificării emisiilor de metan de-a lungul lanțului de aprovizionare al Uniunii. |
| --- | --- |

(7)

Achiziționarea în comun ar putea avea drept rezultat acordarea unui tratament mai favorabil sau a unui sprijin furnizării de gaze din surse regenerabile, cum ar fi biometanul și hidrogenul, în măsura în care acestea pot fi injectate în siguranță în sistemul de gaze, precum și furnizării de gaze care altminteri ar fi evacuate sau arse. În absența unei cerințe juridice formale în orice jurisdicție relevantă, întreprinderile care încheie contracte în temeiul prezentului regulament vor putea să utilizeze cadrul de raportare 2.0 din Parteneriatul ONU pentru petrol și gaz metan în vederea măsurării, raportării și verificării emisiilor de metan de-a lungul lanțului de aprovizionare al Uniunii.

| (8) | Noul mecanism elaborat în temeiul prezentului regulament ar trebui să cuprindă două etape. Într-o primă etapă, întreprinderile din sectorul gazelor naturale sau întreprinderile consumatoare de gaze stabilite pe teritoriul Uniunii ar urma să-și agrege cererea de gaze prin intermediul unui prestator de servicii, contractat de Comisie. Acest lucru ar permite furnizorilor de gaze să facă oferte pe baza unor volume agregate mari, în loc să aibă multe oferte mai mici către achizitori care să-i abordeze individual. Într-o a doua etapă, întreprinderile din sectorul gazelor naturale sau întreprinderile consumatoare de gaze stabilite pe teritoriul Uniunii pot încheia contracte de achiziționare de gaze, individual sau în mod coordonat cu alții, cu furnizori sau producători de gaze naturale ale căror oferte au corespuns cererii agregate. |
| --- | --- |

(8)

Noul mecanism elaborat în temeiul prezentului regulament ar trebui să cuprindă două etape. Într-o primă etapă, întreprinderile din sectorul gazelor naturale sau întreprinderile consumatoare de gaze stabilite pe teritoriul Uniunii ar urma să-și agrege cererea de gaze prin intermediul unui prestator de servicii, contractat de Comisie. Acest lucru ar permite furnizorilor de gaze să facă oferte pe baza unor volume agregate mari, în loc să aibă multe oferte mai mici către achizitori care să-i abordeze individual. Într-o a doua etapă, întreprinderile din sectorul gazelor naturale sau întreprinderile consumatoare de gaze stabilite pe teritoriul Uniunii pot încheia contracte de achiziționare de gaze, individual sau în mod coordonat cu alții, cu furnizori sau producători de gaze naturale ale căror oferte au corespuns cererii agregate.

| (9) | Dacă persistă o situație caracterizată de dificultăți grave în asigurarea siguranței aprovizionării, agregarea cererii și achiziționarea în comun ar trebui să contribuie la asigurarea unui acces mai echitabil al întreprinderilor din statele membre la surse de gaze noi sau suplimentare și, în beneficiul consumatorilor finali, să contribuie la asigurarea unor prețuri mai mici decât ar fi putut fi obținute altfel pentru întreprinderile care achiziționează gazele prin intermediul prestatorului de servicii. În propunerea Comisiei de regulament privind piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului este deja inclusă o primă mențiune a posibilității unei forme foarte limitate de achiziționare în comun de gaze în scopul echilibrării. Cu toate acestea, propunerea respectivă datează dintr-o perioadă anterioară războiului de agresiune al Federației Ruse împotriva Ucrainei. În plus, nu a fost inclus niciun concept detaliat în propunerea respectivă, care se referea doar la nevoile foarte specifice ale operatorilor de sisteme de transport în ceea ce privește energia de echilibrare. Întrucât este necesară o soluție imediată și mult mai cuprinzătoare la problema lipsei structurilor care să permită achiziționarea coordonată de gaze, este oportun să se propună o soluție temporară rapidă. |
| --- | --- |

(9)

Dacă persistă o situație caracterizată de dificultăți grave în asigurarea siguranței aprovizionării, agregarea cererii și achiziționarea în comun ar trebui să contribuie la asigurarea unui acces mai echitabil al întreprinderilor din statele membre la surse de gaze noi sau suplimentare și, în beneficiul consumatorilor finali, să contribuie la asigurarea unor prețuri mai mici decât ar fi putut fi obținute altfel pentru întreprinderile care achiziționează gazele prin intermediul prestatorului de servicii. În propunerea Comisiei de regulament privind piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului este deja inclusă o primă mențiune a posibilității unei forme foarte limitate de achiziționare în comun de gaze în scopul echilibrării. Cu toate acestea, propunerea respectivă datează dintr-o perioadă anterioară războiului de agresiune al Federației Ruse împotriva Ucrainei. În plus, nu a fost inclus niciun concept detaliat în propunerea respectivă, care se referea doar la nevoile foarte specifice ale operatorilor de sisteme de transport în ceea ce privește energia de echilibrare. Întrucât este necesară o soluție imediată și mult mai cuprinzătoare la problema lipsei structurilor care să permită achiziționarea coordonată de gaze, este oportun să se propună o soluție temporară rapidă.

| (10) | Prin urmare, agregarea cererii și achiziționarea în comun ar putea consolida solidaritatea Uniunii în ceea ce privește achiziționarea și distribuția gazelor. În spirit de solidaritate, achiziționarea în comun ar trebui să sprijine în special întreprinderile care achiziționau anterior gaze naturale exclusiv sau în principal de la furnizori ruși, ajutându-le să se aprovizioneze de la furnizori sau producători alternativi de gaze naturale în condiții avantajoase, ca urmare a agregării cererii și a achiziționării în comun. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, agregarea cererii și achiziționarea în comun ar putea consolida solidaritatea Uniunii în ceea ce privește achiziționarea și distribuția gazelor. În spirit de solidaritate, achiziționarea în comun ar trebui să sprijine în special întreprinderile care achiziționau anterior gaze naturale exclusiv sau în principal de la furnizori ruși, ajutându-le să se aprovizioneze de la furnizori sau producători alternativi de gaze naturale în condiții avantajoase, ca urmare a agregării cererii și a achiziționării în comun.

| (11) | Agregarea cererii și achiziționarea în comun ar trebui să contribuie la constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare a gazelor în situația de urgență actuală, în cazul în care majoritatea instalațiilor europene de înmagazinare a gazelor ar fi golite după iarna următoare. În plus, măsurile respective ar trebui să contribuie la achiziționarea de gaze într-un mod mai coordonat, în spiritul solidarității. |
| --- | --- |

(11)

Agregarea cererii și achiziționarea în comun ar trebui să contribuie la constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare a gazelor în situația de urgență actuală, în cazul în care majoritatea instalațiilor europene de înmagazinare a gazelor ar fi golite după iarna următoare. În plus, măsurile respective ar trebui să contribuie la achiziționarea de gaze într-un mod mai coordonat, în spiritul solidarității.

| (12) | Prin urmare, este necesar să se stabilească agregarea cererii și achiziționarea în comun de urgență și pe bază temporară. Acest lucru ar permite stabilirea rapidă a unui prestator de servicii, permițând astfel agregarea cererii. Prestatorul de servicii contractat de Comisie ar avea doar câteva funcționalități de bază, iar procesul organizat de acesta ar avea doar elemente obligatorii privind participarea la agregarea cererii, fără să includă încă o coordonare obligatorie a condițiilor contractuale sau obligația de a prezenta oferte ferme de achiziționare a gazelor prin intermediul acestuia. |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, este necesar să se stabilească agregarea cererii și achiziționarea în comun de urgență și pe bază temporară. Acest lucru ar permite stabilirea rapidă a unui prestator de servicii, permițând astfel agregarea cererii. Prestatorul de servicii contractat de Comisie ar avea doar câteva funcționalități de bază, iar procesul organizat de acesta ar avea doar elemente obligatorii privind participarea la agregarea cererii, fără să includă încă o coordonare obligatorie a condițiilor contractuale sau obligația de a prezenta oferte ferme de achiziționare a gazelor prin intermediul acestuia.

| (13) | Întreprinderilor din sectorul gazelor naturale sau întreprinderilor consumatoare de gaze naturale nu ar trebui să li se impună nicio cerință de a cumpăra gaze prin intermediul prestatorului de servicii, prin încheierea de contracte de furnizare a gazelor sau de memorandumuri de înțelegere cu furnizorii sau producătorii de gaze ale căror oferte au corespuns cererii agregate. Cu toate acestea, întreprinderile din sectorul gazelor naturale sau întreprinderile consumatoare de gaze naturale sunt puternic încurajate să exploreze forme de cooperare compatibile cu dreptul concurenței și să apeleze la prestatorul de servicii pentru a profita de avantajele achiziționării în comun. Prin urmare, ar putea fi dezvoltat un mecanism între prestatorul de servicii și întreprinderile participante, care să stabilească principalele condiții în care întreprinderile participante se angajează să cumpere gazele naturale care corespund cererii agregate. |
| --- | --- |

(13)

Întreprinderilor din sectorul gazelor naturale sau întreprinderilor consumatoare de gaze naturale nu ar trebui să li se impună nicio cerință de a cumpăra gaze prin intermediul prestatorului de servicii, prin încheierea de contracte de furnizare a gazelor sau de memorandumuri de înțelegere cu furnizorii sau producătorii de gaze ale căror oferte au corespuns cererii agregate. Cu toate acestea, întreprinderile din sectorul gazelor naturale sau întreprinderile consumatoare de gaze naturale sunt puternic încurajate să exploreze forme de cooperare compatibile cu dreptul concurenței și să apeleze la prestatorul de servicii pentru a profita de avantajele achiziționării în comun. Prin urmare, ar putea fi dezvoltat un mecanism între prestatorul de servicii și întreprinderile participante, care să stabilească principalele condiții în care întreprinderile participante se angajează să cumpere gazele naturale care corespund cererii agregate.

| (14) | Este important ca Comisia și statele membre să aibă o imagine clară a contractelor de furnizare a gazelor preconizate și încheiate în întreaga Uniune, pentru a evalua dacă sunt îndeplinite obiectivele privind siguranța aprovizionării și solidaritatea energetică. Prin urmare, întreprinderile sau autoritățile statelor membre ar trebui să informeze Comisia și statele membre în care sunt stabilite respectivele întreprinderi cu privire la achizițiile de gaze planificate de dimensiuni mai mari de 5 TWh/an. Acest lucru ar trebui să se aplice în special informațiilor de bază privind contractele noi sau reînnoite. Comisiei ar trebui să i se permită să emită recomandări pentru întreprinderile din sectorul gazelor naturale sau pentru autoritățile statelor membre relevante, în special în cazul în care o coordonare suplimentară ar putea îmbunătăți funcționarea achiziționării în comun sau în cazul în care lansarea unei licitații pentru achiziționarea de gaze sau achizițiile planificate de gaze pot avea un impact negativ asupra siguranței aprovizionării, a pieței interne sau a solidarității energetice. Emiterea recomandărilor nu ar trebui să împiedice întreprinderile din sectorul gazelor naturale sau autoritățile statelor membre relevante să continue negocierile între timp. |
| --- | --- |

(14)

Este important ca Comisia și statele membre să aibă o imagine clară a contractelor de furnizare a gazelor preconizate și încheiate în întreaga Uniune, pentru a evalua dacă sunt îndeplinite obiectivele privind siguranța aprovizionării și solidaritatea energetică. Prin urmare, întreprinderile sau autoritățile statelor membre ar trebui să informeze Comisia și statele membre în care sunt stabilite respectivele întreprinderi cu privire la achizițiile de gaze planificate de dimensiuni mai mari de 5 TWh/an. Acest lucru ar trebui să se aplice în special informațiilor de bază privind contractele noi sau reînnoite. Comisiei ar trebui să i se permită să emită recomandări pentru întreprinderile din sectorul gazelor naturale sau pentru autoritățile statelor membre relevante, în special în cazul în care o coordonare suplimentară ar putea îmbunătăți funcționarea achiziționării în comun sau în cazul în care lansarea unei licitații pentru achiziționarea de gaze sau achizițiile planificate de gaze pot avea un impact negativ asupra siguranței aprovizionării, a pieței interne sau a solidarității energetice. Emiterea recomandărilor nu ar trebui să împiedice întreprinderile din sectorul gazelor naturale sau autoritățile statelor membre relevante să continue negocierile între timp.

| (15) | Statele membre ar trebui să ajute Comisia să aprecieze dacă achizițiile relevante de gaze sporesc siguranța aprovizionării în Uniune și sunt compatibile cu principiul solidarității energetice. Prin urmare, ar trebui să fie instituit un comitet director ad-hoc compus din reprezentanți ai statelor membre și ai Comisiei, care să contribuie la coordonarea evaluării respective. |
| --- | --- |

(15)

Statele membre ar trebui să ajute Comisia să aprecieze dacă achizițiile relevante de gaze sporesc siguranța aprovizionării în Uniune și sunt compatibile cu principiul solidarității energetice. Prin urmare, ar trebui să fie instituit un comitet director ad-hoc compus din reprezentanți ai statelor membre și ai Comisiei, care să contribuie la coordonarea evaluării respective.

| (16) | Procesul de agregare a cererii în scopul achiziționării în comun ar trebui să fie realizat de un prestator de servicii adecvat. Prin urmare, Comisia ar trebui să contracteze un prestator de servicii prin intermediul unei proceduri de achiziții în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (1), care să poată dezvolta un instrument de tehnologie a informației adecvat (denumit în continuare „instrument informatic”) și să poată organiza procesul de agregare a cererii. Ar putea fi percepute taxe de la participanții la achiziționarea în comun pentru a acoperi costurile de funcționare. |
| --- | --- |

(16)

Procesul de agregare a cererii în scopul achiziționării în comun ar trebui să fie realizat de un prestator de servicii adecvat. Prin urmare, Comisia ar trebui să contracteze un prestator de servicii prin intermediul unei proceduri de achiziții în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (1), care să poată dezvolta un instrument de tehnologie a informației adecvat (denumit în continuare „instrument informatic”) și să poată organiza procesul de agregare a cererii. Ar putea fi percepute taxe de la participanții la achiziționarea în comun pentru a acoperi costurile de funcționare.

| (17) | Atunci când alocă drepturi de acces la aprovizionare pentru întreprinderile care agregă cererea, prestatorul de servicii ar trebui să aplice metode care să nu discrimineze participanții mai mici de cei mai mari la agregarea cererii și ar trebui să fie echitabil, indiferent de volumele de gaze solicitate de întreprinderile individuale. De exemplu, prestatorul de servicii ar trebui să aloce drepturi de acces proporționale cu volumele de gaze pe care întreprinderile individuale au declarat că le cumpără la un anumit moment de livrare și pentru o anumită destinație. Acest lucru ar putea fi relevant în cazurile în care aprovizionarea nu acoperă suficient cererea de pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(17)

Atunci când alocă drepturi de acces la aprovizionare pentru întreprinderile care agregă cererea, prestatorul de servicii ar trebui să aplice metode care să nu discrimineze participanții mai mici de cei mai mari la agregarea cererii și ar trebui să fie echitabil, indiferent de volumele de gaze solicitate de întreprinderile individuale. De exemplu, prestatorul de servicii ar trebui să aloce drepturi de acces proporționale cu volumele de gaze pe care întreprinderile individuale au declarat că le cumpără la un anumit moment de livrare și pentru o anumită destinație. Acest lucru ar putea fi relevant în cazurile în care aprovizionarea nu acoperă suficient cererea de pe piața Uniunii.

| (18) | Agregarea cererii și achiziționarea de gaze naturale sunt procese complexe, care trebuie să țină seama de diverse elemente, care nu se limitează la prețuri, ci implică și volume, puncte de livrare și alți parametri. Prin urmare, prestatorul de servicii selectat ar trebui să aibă nivelul necesar de experiență în gestionarea și agregarea achizițiilor de gaze naturale sau de servicii conexe la nivelul Uniunii. De asemenea, agregarea cererii și achiziționarea de gaze naturale reprezintă un element esențial pentru asigurarea siguranței furnizării de gaze și pentru garantarea principiului solidarității energetice în Uniune. |
| --- | --- |

(18)

Agregarea cererii și achiziționarea de gaze naturale sunt procese complexe, care trebuie să țină seama de diverse elemente, care nu se limitează la prețuri, ci implică și volume, puncte de livrare și alți parametri. Prin urmare, prestatorul de servicii selectat ar trebui să aibă nivelul necesar de experiență în gestionarea și agregarea achizițiilor de gaze naturale sau de servicii conexe la nivelul Uniunii. De asemenea, agregarea cererii și achiziționarea de gaze naturale reprezintă un element esențial pentru asigurarea siguranței furnizării de gaze și pentru garantarea principiului solidarității energetice în Uniune.

| (19) | Protecția informațiilor sensibile din punct de vedere comercial este extrem de importantă atunci când se pun informații la dispoziția Comisiei, a membrilor comitetului director ad-hoc sau a prestatorului de servicii care introduce sau gestionează instrumentul informatic pentru agregarea cererii. Prin urmare, Comisia ar trebui să aplice instrumente eficace pentru a proteja aceste informații împotriva oricărui acces neautorizat și oricărui risc de securitate cibernetică. Orice date cu caracter personal care ar putea fi prelucrate în cadrul agregării cererii și al achiziționării în comun ar trebui să fie prelucrate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (2) și cu Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(19)

Protecția informațiilor sensibile din punct de vedere comercial este extrem de importantă atunci când se pun informații la dispoziția Comisiei, a membrilor comitetului director ad-hoc sau a prestatorului de servicii care introduce sau gestionează instrumentul informatic pentru agregarea cererii. Prin urmare, Comisia ar trebui să aplice instrumente eficace pentru a proteja aceste informații împotriva oricărui acces neautorizat și oricărui risc de securitate cibernetică. Orice date cu caracter personal care ar putea fi prelucrate în cadrul agregării cererii și al achiziționării în comun ar trebui să fie prelucrate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (2) și cu Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (3).

| (20) | Achiziționarea în comun ar putea lua diferite forme. Aceasta ar putea avea loc prin proceduri de ofertare sau licitații organizate de prestatorul de servicii care agregă cererea întreprinderilor din sectorul gazelor naturale și a întreprinderilor consumatoare de gaze, pentru a o corela potențial cu ofertele furnizorilor sau ale producătorilor de gaze naturale, prin utilizarea unui instrument informatic. |
| --- | --- |

(20)

Achiziționarea în comun ar putea lua diferite forme. Aceasta ar putea avea loc prin proceduri de ofertare sau licitații organizate de prestatorul de servicii care agregă cererea întreprinderilor din sectorul gazelor naturale și a întreprinderilor consumatoare de gaze, pentru a o corela potențial cu ofertele furnizorilor sau ale producătorilor de gaze naturale, prin utilizarea unui instrument informatic.

| (21) | Un obiectiv al agregării cererii și al achizițiilor în comun este reducerea riscului unor creșteri inutile ale prețurilor, determinate de întreprinderile care licitează pentru aceeași tranșă de gaze. Garantarea faptului că toate beneficiile achiziționării în comun ajung la consumatorii finali depinde, în ultimă instanță, de deciziile întreprinderilor. Întreprinderile mari ar trebui să fie restricționate chiar dacă pot vinde gaze la prețuri mai mari. Întreprinderile care beneficiază de prețuri mai mici pentru cumpărarea de gaze în urma achiziționării în comun ar trebui să transfere aceste beneficii consumatorilor. Transmiterea la nivelul consumatorilor a prețurilor mai mici ar fi un indicator important al reușitei achizițiilor în comun, deoarece acest lucru este esențial pentru consumatori. |
| --- | --- |

(21)

Un obiectiv al agregării cererii și al achizițiilor în comun este reducerea riscului unor creșteri inutile ale prețurilor, determinate de întreprinderile care licitează pentru aceeași tranșă de gaze. Garantarea faptului că toate beneficiile achiziționării în comun ajung la consumatorii finali depinde, în ultimă instanță, de deciziile întreprinderilor. Întreprinderile mari ar trebui să fie restricționate chiar dacă pot vinde gaze la prețuri mai mari. Întreprinderile care beneficiază de prețuri mai mici pentru cumpărarea de gaze în urma achiziționării în comun ar trebui să transfere aceste beneficii consumatorilor. Transmiterea la nivelul consumatorilor a prețurilor mai mici ar fi un indicator important al reușitei achizițiilor în comun, deoarece acest lucru este esențial pentru consumatori.

| (22) | Agregarea cererii și achiziționarea în comun ar trebui să fie deschise întreprinderilor din sectorul gazelor naturale și întreprinderilor consumatoare de gaze stabilite în Uniune. În special, consumatorii industriali care utilizează intensiv gazele în procesele lor de producție, cum ar fi producătorii de îngrășăminte, oțel, ceramică și sticlă, pot să beneficieze, de asemenea, de achiziționarea în comun, permițându-le să își grupeze cererea, să contracteze încărcături de gaze și GNL și să structureze aprovizionarea în funcție de nevoile lor specifice. Procesul de organizare a achiziționării în comun ar trebui să aibă norme transparente privind modul în care se poate participa la ea și ar trebui să se asigure caracterul deschis al acesteia. |
| --- | --- |

(22)

Agregarea cererii și achiziționarea în comun ar trebui să fie deschise întreprinderilor din sectorul gazelor naturale și întreprinderilor consumatoare de gaze stabilite în Uniune. În special, consumatorii industriali care utilizează intensiv gazele în procesele lor de producție, cum ar fi producătorii de îngrășăminte, oțel, ceramică și sticlă, pot să beneficieze, de asemenea, de achiziționarea în comun, permițându-le să își grupeze cererea, să contracteze încărcături de gaze și GNL și să structureze aprovizionarea în funcție de nevoile lor specifice. Procesul de organizare a achiziționării în comun ar trebui să aibă norme transparente privind modul în care se poate participa la ea și ar trebui să se asigure caracterul deschis al acesteia.

| (23) | Deschiderea agregării cererii și a achiziționării în comun și pentru Balcanii de Vest și cele trei asociate în cadrul Parteneriatului estic reprezintă un obiectiv politic declarat al Uniunii. Prin urmare, întreprinderilor stabilite în părțile contractante la Comunitatea Energiei ar trebui să li se permită să participe la agregarea cererii și la achiziționarea în comun stabilite prin prezentul regulament, cu condiția să existe acordurile necesare. |
| --- | --- |

(23)

Deschiderea agregării cererii și a achiziționării în comun și pentru Balcanii de Vest și cele trei asociate în cadrul Parteneriatului estic reprezintă un obiectiv politic declarat al Uniunii. Prin urmare, întreprinderilor stabilite în părțile contractante la Comunitatea Energiei ar trebui să li se permită să participe la agregarea cererii și la achiziționarea în comun stabilite prin prezentul regulament, cu condiția să existe acordurile necesare.

| (24) | Este necesar să se reducă dependența Uniunii de gazele furnizate de Federația Rusă. Întreprinderile controlate de Federația Rusă sau de orice persoană fizică sau juridică rusă sau întreprinderile care fac obiectul unor măsuri restrictive ale Uniunii instituite în temeiul articolului 215 din TFUE sau care sunt deținute sau controlate de orice altă persoană fizică sau juridică, entitate sau organism cărora li se aplică măsuri restrictive ar trebui să fie, prin urmare, excluse de la participarea la achiziționarea în comun, precum și de la organizarea procesului de achiziționare în comun. |
| --- | --- |

(24)

Este necesar să se reducă dependența Uniunii de gazele furnizate de Federația Rusă. Întreprinderile controlate de Federația Rusă sau de orice persoană fizică sau juridică rusă sau întreprinderile care fac obiectul unor măsuri restrictive ale Uniunii instituite în temeiul articolului 215 din TFUE sau care sunt deținute sau controlate de orice altă persoană fizică sau juridică, entitate sau organism cărora li se aplică măsuri restrictive ar trebui să fie, prin urmare, excluse de la participarea la achiziționarea în comun, precum și de la organizarea procesului de achiziționare în comun.

| (25) | Pentru ca obiectivul diversificării de la furnizarea de gaze din Federația Rusă să nu fie pus în pericol sau compromis de participarea la agregarea cererii și la achiziționarea în comun a unor întreprinderi sau a altor organisme controlate de persoane fizice sau juridice ruse sau de întreprinderi stabilite în Federația Rusă, participarea acestor entități ar trebui, de asemenea, să fie exclusă. |
| --- | --- |

(25)

Pentru ca obiectivul diversificării de la furnizarea de gaze din Federația Rusă să nu fie pus în pericol sau compromis de participarea la agregarea cererii și la achiziționarea în comun a unor întreprinderi sau a altor organisme controlate de persoane fizice sau juridice ruse sau de întreprinderi stabilite în Federația Rusă, participarea acestor entități ar trebui, de asemenea, să fie exclusă.

| (26) | În plus, gazele naturale originare din Federația Rusă nu ar trebui să facă obiectul achiziționării în comun. În acest scop, gazele naturale care intră în statele membre sau în părțile contractante la Comunitatea Energiei prin puncte de intrare specifice nu ar trebui să facă obiectul achiziționării în comun, deoarece este probabil ca gazele naturale originare din Federația Rusă să intre în statele membre sau în părțile contractante la Comunitatea Energiei prin punctele de intrare respective. |
| --- | --- |

(26)

În plus, gazele naturale originare din Federația Rusă nu ar trebui să facă obiectul achiziționării în comun. În acest scop, gazele naturale care intră în statele membre sau în părțile contractante la Comunitatea Energiei prin puncte de intrare specifice nu ar trebui să facă obiectul achiziționării în comun, deoarece este probabil ca gazele naturale originare din Federația Rusă să intre în statele membre sau în părțile contractante la Comunitatea Energiei prin punctele de intrare respective.

| (27) | Este posibil ca participanții la achiziționarea de gaze în comun să aibă nevoie de garanții financiare dacă una dintre întreprinderi nu are capacitatea să plătească volumul final contractat. Statele membre sau alte părți interesate ar putea oferi sprijin financiar, inclusiv garanții, participanților la achiziționarea în comun. Acordarea de sprijin financiar ar trebui să aibă loc în conformitate cu normele Uniunii privind ajutoarele de stat, inclusiv cu cadrul temporar de criză adoptat de Comisie la 23 martie 2022, astfel cum a fost modificat la 28 octombrie 2022, după caz. |
| --- | --- |

(27)

Este posibil ca participanții la achiziționarea de gaze în comun să aibă nevoie de garanții financiare dacă una dintre întreprinderi nu are capacitatea să plătească volumul final contractat. Statele membre sau alte părți interesate ar putea oferi sprijin financiar, inclusiv garanții, participanților la achiziționarea în comun. Acordarea de sprijin financiar ar trebui să aibă loc în conformitate cu normele Uniunii privind ajutoarele de stat, inclusiv cu cadrul temporar de criză adoptat de Comisie la 23 martie 2022, astfel cum a fost modificat la 28 octombrie 2022, după caz.

| (28) | Constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare a gazelor este vitală pentru a asigura siguranța aprovizionării în Uniune. Din cauza reducerii furnizării de gaze naturale din Federația Rusă, statele membre se pot confrunta cu dificultăți în constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare a gazelor pentru a asigura siguranța furnizării de gaze pentru iarna 2023-2024, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2022/1032 al Parlamentului European și al Consiliului (4). Utilizarea posibilității de agregare a cererii de către prestatorul de servicii ar putea ajuta statele membre să reducă dificultățile respective. Aceasta ar putea, în limitele dreptului concurenței, să sprijine în special constituirea stocurilor și gestionarea stocurilor, în mod coordonat, în perspectiva următorului sezon de constituire de stocuri, evitând vârfurile de preț excesive cauzate, printre altele, de constituirea necoordonată a stocurilor. |
| --- | --- |

(28)

Constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare a gazelor este vitală pentru a asigura siguranța aprovizionării în Uniune. Din cauza reducerii furnizării de gaze naturale din Federația Rusă, statele membre se pot confrunta cu dificultăți în constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare a gazelor pentru a asigura siguranța furnizării de gaze pentru iarna 2023-2024, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2022/1032 al Parlamentului European și al Consiliului (4). Utilizarea posibilității de agregare a cererii de către prestatorul de servicii ar putea ajuta statele membre să reducă dificultățile respective. Aceasta ar putea, în limitele dreptului concurenței, să sprijine în special constituirea stocurilor și gestionarea stocurilor, în mod coordonat, în perspectiva următorului sezon de constituire de stocuri, evitând vârfurile de preț excesive cauzate, printre altele, de constituirea necoordonată a stocurilor.

| (29) | Pentru a se asigura că achiziționarea în comun contribuie la constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare a gazelor în conformitate cu obiectivele intermediare prevăzute de Regulamentul (UE) 2022/1032, statele membre ar trebui să ia măsuri adecvate pentru a se asigura că întreprinderile din sectorul gazelor naturale și întreprinderile consumatoare de gaze naturale aflate sub jurisdicția lor utilizează procesul organizat de furnizorul de servicii ca un mijloc posibil de îndeplinire a obiectivelor de constituire de stocuri. |
| --- | --- |

(29)

Pentru a se asigura că achiziționarea în comun contribuie la constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare a gazelor în conformitate cu obiectivele intermediare prevăzute de Regulamentul (UE) 2022/1032, statele membre ar trebui să ia măsuri adecvate pentru a se asigura că întreprinderile din sectorul gazelor naturale și întreprinderile consumatoare de gaze naturale aflate sub jurisdicția lor utilizează procesul organizat de furnizorul de servicii ca un mijloc posibil de îndeplinire a obiectivelor de constituire de stocuri.

| (30) | Regulamentul (UE) 2022/1032 prevede ca statele membre să constituie, în instalațiile lor de înmagazinare a gazelor, stocuri la un nivel de cel puțin 90 % până la 1 noiembrie 2023. Acest obiectiv este mai ambițios decât obiectivul pentru 1 noiembrie 2022 (80 %). Achiziționarea în comun ar putea ajuta statele membre să îndeplinească acest nou obiectiv. În acest sens, statele membre ar trebui să solicite întreprinderilor naționale să utilizeze prestatorul de servicii pentru a agrega cererea cu volume suficient de mari de gaze pentru a reduce riscul de a nu se putea constitui stocuri în instalațiile lor de înmagazinare a gazelor. Statele membre ar trebui să solicite ca volume de cel puțin 15 % din volumul lor țintă de constituire de stocuri pentru anul următor, echivalente cu aproximativ 13,5 miliarde de metri cubi pentru întreaga Uniune, să fie incluse de către întreprinderile lor în procesul de agregare a cererii. Statele membre fără instalații subterane de înmagazinare a gazelor pe teritoriul lor ar trebui să participe la procesul de agregare a cererii cu volume echivalente cu 15 % din obligațiile lor de repartizare a sarcinilor în temeiul articolului 6c din Regulamentul (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului (5). |
| --- | --- |

(30)

Regulamentul (UE) 2022/1032 prevede ca statele membre să constituie, în instalațiile lor de înmagazinare a gazelor, stocuri la un nivel de cel puțin 90 % până la 1 noiembrie 2023. Acest obiectiv este mai ambițios decât obiectivul pentru 1 noiembrie 2022 (80 %). Achiziționarea în comun ar putea ajuta statele membre să îndeplinească acest nou obiectiv. În acest sens, statele membre ar trebui să solicite întreprinderilor naționale să utilizeze prestatorul de servicii pentru a agrega cererea cu volume suficient de mari de gaze pentru a reduce riscul de a nu se putea constitui stocuri în instalațiile lor de înmagazinare a gazelor. Statele membre ar trebui să solicite ca volume de cel puțin 15 % din volumul lor țintă de constituire de stocuri pentru anul următor, echivalente cu aproximativ 13,5 miliarde de metri cubi pentru întreaga Uniune, să fie incluse de către întreprinderile lor în procesul de agregare a cererii. Statele membre fără instalații subterane de înmagazinare a gazelor pe teritoriul lor ar trebui să participe la procesul de agregare a cererii cu volume echivalente cu 15 % din obligațiile lor de repartizare a sarcinilor în temeiul articolului 6c din Regulamentul (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului (5).

| (31) | Agregarea cererii și achiziționarea în comun nu reglementează gestionarea instalațiilor de înmagazinare a gazelor, inclusiv a instalațiilor strategice de înmagazinare a gazelor, și nu aduc atingere Regulamentelor (UE) 2017/1938 și (UE) 2022/1032. |
| --- | --- |

(31)

Agregarea cererii și achiziționarea în comun nu reglementează gestionarea instalațiilor de înmagazinare a gazelor, inclusiv a instalațiilor strategice de înmagazinare a gazelor, și nu aduc atingere Regulamentelor (UE) 2017/1938 și (UE) 2022/1032.

| (32) | Pentru a utiliza în mod eficace achiziționarea în comun și pentru a încheia acorduri privind gazele naturale cu furnizorii care oferă gaze naturale prestatorului de servicii, întreprinderile ar trebui să poată coordona condițiile de achiziționare, cum ar fi volumele, prețul gazelor și punctele și data de livrare, în limitele dreptului Uniunii. Cu toate acestea, întreprinderile care participă la un consorțiu pentru achiziționarea de gaze ar trebui să se asigure că informațiile schimbate direct sau indirect se limitează la ceea ce este strict necesar pentru atingerea obiectivului urmărit, în conformitate cu articolul 101 din TFUE. În plus, dispozițiile privind transparența și guvernanța din prezentul regulament ar trebui să garanteze că contractele consorțiului achizitor nu amenință siguranța aprovizionării și nici nu periclitează solidaritatea energetică, în special în cazul în care statele membre sunt implicate direct sau indirect în procesul de achiziționare. |
| --- | --- |

(32)

Pentru a utiliza în mod eficace achiziționarea în comun și pentru a încheia acorduri privind gazele naturale cu furnizorii care oferă gaze naturale prestatorului de servicii, întreprinderile ar trebui să poată coordona condițiile de achiziționare, cum ar fi volumele, prețul gazelor și punctele și data de livrare, în limitele dreptului Uniunii. Cu toate acestea, întreprinderile care participă la un consorțiu pentru achiziționarea de gaze ar trebui să se asigure că informațiile schimbate direct sau indirect se limitează la ceea ce este strict necesar pentru atingerea obiectivului urmărit, în conformitate cu articolul 101 din TFUE. În plus, dispozițiile privind transparența și guvernanța din prezentul regulament ar trebui să garanteze că contractele consorțiului achizitor nu amenință siguranța aprovizionării și nici nu periclitează solidaritatea energetică, în special în cazul în care statele membre sunt implicate direct sau indirect în procesul de achiziționare.

| (33) | Deși se pot forma mai multe consorții pentru achiziționarea de gaze, opțiunea cea mai eficientă ar fi formarea unui consorțiu unic pentru achiziționarea de gaze, care să cuprindă cât mai multe întreprinderi, pentru a agrega cererea prin intermediul prestatorului de servicii, și care să fie conceput astfel încât să fie compatibil cu dreptul Uniunii în materie de concurență. În plus, unirea forțelor într-un singur consorțiu pentru achiziționarea de gaze ar trebui să aducă pe piață o putere de negociere consolidată a Uniunii și să permită condiții avantajoase care cu greu ar putea fi realizate de întreprinderile mai mici sau în cazul în care s-ar acționa în mod fragmentat. |
| --- | --- |

(33)

Deși se pot forma mai multe consorții pentru achiziționarea de gaze, opțiunea cea mai eficientă ar fi formarea unui consorțiu unic pentru achiziționarea de gaze, care să cuprindă cât mai multe întreprinderi, pentru a agrega cererea prin intermediul prestatorului de servicii, și care să fie conceput astfel încât să fie compatibil cu dreptul Uniunii în materie de concurență. În plus, unirea forțelor într-un singur consorțiu pentru achiziționarea de gaze ar trebui să aducă pe piață o putere de negociere consolidată a Uniunii și să permită condiții avantajoase care cu greu ar putea fi realizate de întreprinderile mai mici sau în cazul în care s-ar acționa în mod fragmentat.

| (34) | Constituirea și implementarea consorțiilor pentru achiziționarea de gaze în temeiul prezentului regulament ar trebui să se realizeze în conformitate cu normele Uniunii în materie de concurență, astfel cum sunt aplicabile în circumstanțele excepționale actuale ale pieței. Comisia a indicat că este pregătită să ajute întreprinderile la conceperea unui astfel de consorțiu pentru achiziționarea de gaze și să emită o decizie, în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului (6), cu privire la inaplicabilitatea articolelor 101 și 102 din TFUE, în cazul în care sunt încorporate și respectate garanții relevante. Comisia și-a afirmat, de asemenea, disponibilitatea de a oferi orientări informale în măsura în care întreprinderile participante la orice alt consorțiu au incertitudini în ceea ce privește evaluarea unuia sau mai multor elemente ale acordului lor de achiziționare în comun în temeiul normelor Uniunii în materie de concurență. |
| --- | --- |

(34)

Constituirea și implementarea consorțiilor pentru achiziționarea de gaze în temeiul prezentului regulament ar trebui să se realizeze în conformitate cu normele Uniunii în materie de concurență, astfel cum sunt aplicabile în circumstanțele excepționale actuale ale pieței. Comisia a indicat că este pregătită să ajute întreprinderile la conceperea unui astfel de consorțiu pentru achiziționarea de gaze și să emită o decizie, în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului (6), cu privire la inaplicabilitatea articolelor 101 și 102 din TFUE, în cazul în care sunt încorporate și respectate garanții relevante. Comisia și-a afirmat, de asemenea, disponibilitatea de a oferi orientări informale în măsura în care întreprinderile participante la orice alt consorțiu au incertitudini în ceea ce privește evaluarea unuia sau mai multor elemente ale acordului lor de achiziționare în comun în temeiul normelor Uniunii în materie de concurență.

| (35) | În conformitate cu principiul proporționalității, măsurile privind agregarea cererii și achiziționarea în comun nu depășesc ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului lor, deoarece măsurile respective vor fi puse în aplicare în mod voluntar, cu doar o excepție limitată în ceea ce privește participarea obligatorie la agregarea cererii în scopul constituirii de stocuri în instalațiile de înmagazinare a gazelor, iar întreprinderile private vor rămâne părți la contractele de furnizare de gaze încheiate în cadrul procesului de achiziționare în comun. |
| --- | --- |

(35)

În conformitate cu principiul proporționalității, măsurile privind agregarea cererii și achiziționarea în comun nu depășesc ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului lor, deoarece măsurile respective vor fi puse în aplicare în mod voluntar, cu doar o excepție limitată în ceea ce privește participarea obligatorie la agregarea cererii în scopul constituirii de stocuri în instalațiile de înmagazinare a gazelor, iar întreprinderile private vor rămâne părți la contractele de furnizare de gaze încheiate în cadrul procesului de achiziționare în comun.

| (36) | Pentru a optimiza capacitatea de absorbție a GNL a instalațiilor de GNL din Uniune și utilizarea instalațiilor de înmagazinare a gazelor, sunt necesare mecanisme de transparență sporită și o piață organizată care să faciliteze comerțul secundar cu capacități de înmagazinare a gazelor și capacități ale instalațiilor de GNL, similare celor existente pentru transportul gazelor prin conducte. Acest lucru este deosebit de important în perioadele de urgență și în perioadele în care se modifică fluxurile de gaze de la conductele din Federația Rusă către GNL. Propunerile Comisiei pentru o directivă privind normele comune pentru piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului și pentru un regulament privind piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului conțin dispoziții în acest sens. Avansarea acestor dispoziții ca parte a răspunsului la criză este esențială pentru utilizarea instalațiilor de GNL și a instalațiilor de înmagazinare a gazelor într-un mod mai eficient și cu transparența necesară. În ceea ce privește o platformă paneuropeană în materie de transparență, ar trebui să fie posibil ca statele membre să utilizeze platformele de transparență existente ale Uniunii pentru instalațiile de GNL și instalațiile de înmagazinare a gazelor pentru a asigura punerea în aplicare rapidă a prezentului regulament. În ceea ce privește o platformă de rezervare secundară, operatorii instalațiilor de GNL și operatorii instalațiilor de înmagazinare a gazelor ar trebui să poată utiliza platformele lor existente prin îmbogățirea lor cu funcțiile necesare. |
| --- | --- |

(36)

Pentru a optimiza capacitatea de absorbție a GNL a instalațiilor de GNL din Uniune și utilizarea instalațiilor de înmagazinare a gazelor, sunt necesare mecanisme de transparență sporită și o piață organizată care să faciliteze comerțul secundar cu capacități de înmagazinare a gazelor și capacități ale instalațiilor de GNL, similare celor existente pentru transportul gazelor prin conducte. Acest lucru este deosebit de important în perioadele de urgență și în perioadele în care se modifică fluxurile de gaze de la conductele din Federația Rusă către GNL. Propunerile Comisiei pentru o directivă privind normele comune pentru piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului și pentru un regulament privind piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului conțin dispoziții în acest sens. Avansarea acestor dispoziții ca parte a răspunsului la criză este esențială pentru utilizarea instalațiilor de GNL și a instalațiilor de înmagazinare a gazelor într-un mod mai eficient și cu transparența necesară. În ceea ce privește o platformă paneuropeană în materie de transparență, ar trebui să fie posibil ca statele membre să utilizeze platformele de transparență existente ale Uniunii pentru instalațiile de GNL și instalațiile de înmagazinare a gazelor pentru a asigura punerea în aplicare rapidă a prezentului regulament. În ceea ce privește o platformă de rezervare secundară, operatorii instalațiilor de GNL și operatorii instalațiilor de înmagazinare a gazelor ar trebui să poată utiliza platformele lor existente prin îmbogățirea lor cu funcțiile necesare.

| (37) | În ceea ce privește rezervările pe termen lung ale capacităților de transport al gazelor, normele existente de management al congestiilor prevăd proceduri de utilizare obligatorie sub sancțiunea pierderii, de tipul „folosești sau pierzi”. Totuși, aceste proceduri sunt lente, întrucât durează cel puțin șase luni înainte de a produce efecte, și presupun proceduri administrative greoaie din partea autorităților naționale de reglementare. Prin urmare, aceste norme ar trebui să fie consolidate și simplificate pentru a oferi operatorilor de sistem de gaze naturale instrumentele necesare pentru a reacționa rapid la schimbările fluxurilor de gaze și pentru a aborda posibilele congestii. În special, noile norme ar putea accelera comercializarea capacităților pe termen lung neutilizate care altfel ar rămâne nefolosite, eficientizând utilizarea conductelor. |
| --- | --- |

(37)

În ceea ce privește rezervările pe termen lung ale capacităților de transport al gazelor, normele existente de management al congestiilor prevăd proceduri de utilizare obligatorie sub sancțiunea pierderii, de tipul „folosești sau pierzi”. Totuși, aceste proceduri sunt lente, întrucât durează cel puțin șase luni înainte de a produce efecte, și presupun proceduri administrative greoaie din partea autorităților naționale de reglementare. Prin urmare, aceste norme ar trebui să fie consolidate și simplificate pentru a oferi operatorilor de sistem de gaze naturale instrumentele necesare pentru a reacționa rapid la schimbările fluxurilor de gaze și pentru a aborda posibilele congestii. În special, noile norme ar putea accelera comercializarea capacităților pe termen lung neutilizate care altfel ar rămâne nefolosite, eficientizând utilizarea conductelor.

| (38) | Operatorii de sistem de transport ar trebui să analizeze informațiile disponibile cu privire la utilizarea rețelei de transport de către utilizatorii rețelei și să stabilească dacă există o subutilizare a capacității ferme contractate. O astfel de subutilizare ar trebui să fie definită ca fiind situația în care un utilizator al rețelei a utilizat sau oferit pe piață în medie mai puțin de 80 % din capacitatea fermă rezervată în ultimele 30 de zile. În caz de subutilizare, operatorul de sistem de transport ar trebui să publice capacitatea disponibilă pentru următoarea licitație lunară și, ulterior, să o scoată la licitație. În mod alternativ, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să poată decide să utilizeze în schimb un mecanism de utilizare obligatorie sub sancțiunea pierderii, de tipul „folosești sau pierzi”, pentru capacitatea fermă pentru ziua următoare. În acest din urmă caz, mecanismul ar trebui să se aplice tuturor punctelor de interconectare, indiferent dacă sunt sau nu congestionate. |
| --- | --- |

(38)

Operatorii de sistem de transport ar trebui să analizeze informațiile disponibile cu privire la utilizarea rețelei de transport de către utilizatorii rețelei și să stabilească dacă există o subutilizare a capacității ferme contractate. O astfel de subutilizare ar trebui să fie definită ca fiind situația în care un utilizator al rețelei a utilizat sau oferit pe piață în medie mai puțin de 80 % din capacitatea fermă rezervată în ultimele 30 de zile. În caz de subutilizare, operatorul de sistem de transport ar trebui să publice capacitatea disponibilă pentru următoarea licitație lunară și, ulterior, să o scoată la licitație. În mod alternativ, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să poată decide să utilizeze în schimb un mecanism de utilizare obligatorie sub sancțiunea pierderii, de tipul „folosești sau pierzi”, pentru capacitatea fermă pentru ziua următoare. În acest din urmă caz, mecanismul ar trebui să se aplice tuturor punctelor de interconectare, indiferent dacă sunt sau nu congestionate.

| (39) | Întreprinderile care achiziționează gaze sau care se oferă să livreze gaze către destinații predefinite prin achiziționarea în comun ar trebui să securizeze capacitățile de transport de la punctele de livrare a gazelor la destinație. Normele aplicabile pieței interne, inclusiv codurile rețelelor de gaze, se aplică pentru a contribui la securizarea capacităților de transport. Autoritățile naționale de reglementare, operatorii de transport și de sistem, operatorii instalațiilor de GNL și operatorii instalațiilor de înmagazinare a gazelor, precum și platformele de rezervare ar trebui să exploreze posibilitățile de îmbunătățire a utilizării infrastructurii într-un mod accesibil, prin explorarea posibilității de dezvoltare a unor noi produse de capacitate de transport care să lege punctele de interconectare intra-UE, instalațiile de GNL și instalațiile de înmagazinare a gazelor, respectând în același timp normele aplicabile ale pieței interne, în special Regulamentul (UE) 2017/459 al Comisiei (7). |
| --- | --- |

(39)

Întreprinderile care achiziționează gaze sau care se oferă să livreze gaze către destinații predefinite prin achiziționarea în comun ar trebui să securizeze capacitățile de transport de la punctele de livrare a gazelor la destinație. Normele aplicabile pieței interne, inclusiv codurile rețelelor de gaze, se aplică pentru a contribui la securizarea capacităților de transport. Autoritățile naționale de reglementare, operatorii de transport și de sistem, operatorii instalațiilor de GNL și operatorii instalațiilor de înmagazinare a gazelor, precum și platformele de rezervare ar trebui să exploreze posibilitățile de îmbunătățire a utilizării infrastructurii într-un mod accesibil, prin explorarea posibilității de dezvoltare a unor noi produse de capacitate de transport care să lege punctele de interconectare intra-UE, instalațiile de GNL și instalațiile de înmagazinare a gazelor, respectând în același timp normele aplicabile ale pieței interne, în special Regulamentul (UE) 2017/459 al Comisiei (7).

| (40) | Circumstanțele extraordinare de criză conduc la modificări ale modelelor de flux în rețelele europene de gaze, având ca rezultat rente aferente congestiilor extrem de ridicate în anumite puncte de interconectare din Uniune, dar ar putea fi găsite unele flexibilități, prin dialog cu autoritățile de reglementare relevante ale statelor membre afectate, în cadrul normelor existente, cu ajutorul Comisiei, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(40)

Circumstanțele extraordinare de criză conduc la modificări ale modelelor de flux în rețelele europene de gaze, având ca rezultat rente aferente congestiilor extrem de ridicate în anumite puncte de interconectare din Uniune, dar ar putea fi găsite unele flexibilități, prin dialog cu autoritățile de reglementare relevante ale statelor membre afectate, în cadrul normelor existente, cu ajutorul Comisiei, dacă este cazul.

| (41) | Invadarea Ucrainei de către Federația Rusă a condus la incertitudini și perturbări majore pe piețele europene ale gazelor naturale. Prin urmare, în ultimele luni, aceste piețe au reflectat incertitudinea în aprovizionare, iar această incertitudine a transformat așteptările pieței în prețuri extrem de ridicate și volatile ale gazelor naturale. Acest lucru a exercitat, la rândul său, o presiune suplimentară asupra participanților la piață și a subminat buna funcționare a piețelor energetice ale Uniunii. |
| --- | --- |

(41)

Invadarea Ucrainei de către Federația Rusă a condus la incertitudini și perturbări majore pe piețele europene ale gazelor naturale. Prin urmare, în ultimele luni, aceste piețe au reflectat incertitudinea în aprovizionare, iar această incertitudine a transformat așteptările pieței în prețuri extrem de ridicate și volatile ale gazelor naturale. Acest lucru a exercitat, la rândul său, o presiune suplimentară asupra participanților la piață și a subminat buna funcționare a piețelor energetice ale Uniunii.

| (42) | Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (8) stabilește norme menite să asigure buna funcționare a locurilor de tranzacționare în care sunt tranzacționate și instrumente financiare derivate pe mărfuri energetice. Directiva respectivă prevede că statele membre trebuie să solicite ca o piață reglementată să dispună de mecanisme care să garanteze funcționarea corectă și ordonată a piețelor financiare. Cu toate acestea, astfel de mecanisme nu sunt menite să stabilească o limită a evoluției intrazilnice a prețurilor și nu au reușit să prevină episoadele de volatilitate excepțională observate pe piețele instrumentelor financiare derivate pe gaze și energie electrică. |
| --- | --- |

(42)

Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (8) stabilește norme menite să asigure buna funcționare a locurilor de tranzacționare în care sunt tranzacționate și instrumente financiare derivate pe mărfuri energetice. Directiva respectivă prevede că statele membre trebuie să solicite ca o piață reglementată să dispună de mecanisme care să garanteze funcționarea corectă și ordonată a piețelor financiare. Cu toate acestea, astfel de mecanisme nu sunt menite să stabilească o limită a evoluției intrazilnice a prețurilor și nu au reușit să prevină episoadele de volatilitate excepțională observate pe piețele instrumentelor financiare derivate pe gaze și energie electrică.

| (43) | Având în vedere dificultățile cu care se confruntă participanții la piață în locurile de tranzacționare în care sunt tranzacționate instrumentele financiare derivate pe mărfuri energetice și necesitatea urgentă de a se asigura că piețele instrumentelor financiare derivate pe energie își mențin rolul de a satisface nevoile de hedging ale economiei reale, este oportun să se solicite locurilor de tranzacționare în care sunt tranzacționate instrumente financiare derivate pe mărfuri energetice să instituie mecanisme temporare de gestionare a volatilității intrazilnice pentru a aprecia mai eficient fluctuațiile excesive ale prețurilor. Pentru a se asigura că astfel de mecanisme se aplică contractelor celor mai relevante, mecanismele respective ar trebui să se aplice instrumentelor financiare derivate din domeniul energiei a căror scadență nu depășește 12 luni. |
| --- | --- |

(43)

Având în vedere dificultățile cu care se confruntă participanții la piață în locurile de tranzacționare în care sunt tranzacționate instrumentele financiare derivate pe mărfuri energetice și necesitatea urgentă de a se asigura că piețele instrumentelor financiare derivate pe energie își mențin rolul de a satisface nevoile de hedging ale economiei reale, este oportun să se solicite locurilor de tranzacționare în care sunt tranzacționate instrumente financiare derivate pe mărfuri energetice să instituie mecanisme temporare de gestionare a volatilității intrazilnice pentru a aprecia mai eficient fluctuațiile excesive ale prețurilor. Pentru a se asigura că astfel de mecanisme se aplică contractelor celor mai relevante, mecanismele respective ar trebui să se aplice instrumentelor financiare derivate din domeniul energiei a căror scadență nu depășește 12 luni.

| (44) | Locurile de tranzacționare care oferă instrumente financiare derivate pe mărfuri energetice acceptă adesea participarea diverselor firme din domeniul energiei din toate statele membre. Astfel de firme din domeniul energiei se bazează în mare măsură pe instrumente financiare derivate tranzacționate în astfel de locuri de tranzacționare pentru a asigura aprovizionarea esențială cu gaze și energie electrică în întreaga Uniune. Prin urmare, fluctuațiile excesive ale prețurilor care au loc în locurile de tranzacționare în care sunt tranzacționate instrumente financiare derivate pe mărfuri energetice afectează funcționarea firmelor din domeniul energiei din întreaga Uniune, afectând, în cele din urmă, și consumatorii finali. Prin urmare, din spirit de solidaritate între statele membre, ar trebui să se asigure coordonarea implementării și a aplicării mecanismului de gestionare a volatilității intrazilnice, pentru a se asigura că operatorii esențiali pentru siguranța aprovizionării cu energie din toate statele membre beneficiază de garanții împotriva fluctuațiilor mari ale prețurilor, care au un impact negativ asupra continuării activității lor și, în egală măsură, asupra consumatorilor finali. |
| --- | --- |

(44)

Locurile de tranzacționare care oferă instrumente financiare derivate pe mărfuri energetice acceptă adesea participarea diverselor firme din domeniul energiei din toate statele membre. Astfel de firme din domeniul energiei se bazează în mare măsură pe instrumente financiare derivate tranzacționate în astfel de locuri de tranzacționare pentru a asigura aprovizionarea esențială cu gaze și energie electrică în întreaga Uniune. Prin urmare, fluctuațiile excesive ale prețurilor care au loc în locurile de tranzacționare în care sunt tranzacționate instrumente financiare derivate pe mărfuri energetice afectează funcționarea firmelor din domeniul energiei din întreaga Uniune, afectând, în cele din urmă, și consumatorii finali. Prin urmare, din spirit de solidaritate între statele membre, ar trebui să se asigure coordonarea implementării și a aplicării mecanismului de gestionare a volatilității intrazilnice, pentru a se asigura că operatorii esențiali pentru siguranța aprovizionării cu energie din toate statele membre beneficiază de garanții împotriva fluctuațiilor mari ale prețurilor, care au un impact negativ asupra continuării activității lor și, în egală măsură, asupra consumatorilor finali.

| (45) | Mecanismele de gestionare a volatilității intrazilnice ar trebui să asigure prevenirea variațiilor excesive ale prețurilor într-o zi de tranzacționare. Mecanismele respective ar trebui să se bazeze pe prețul de piață observat la intervale regulate. Având în vedere marea diversitate a instrumentelor de pe piețele instrumentelor financiare derivate pe energie și particularitățile locurilor de tranzacționare asociate cu astfel de instrumente, mecanismele de gestionare a volatilității intrazilnice ar trebui adaptate la particularitățile acestor instrumente și piețe. Prin urmare, limitele de preț ar trebui stabilite de locurile de tranzacționare, ținând seama de particularitățile fiecărui instrument financiar derivat pe mărfuri energetice relevant, de profilul de lichiditate al pieței pentru astfel de instrumente financiare derivate și de profilul său de volatilitate. |
| --- | --- |

(45)

Mecanismele de gestionare a volatilității intrazilnice ar trebui să asigure prevenirea variațiilor excesive ale prețurilor într-o zi de tranzacționare. Mecanismele respective ar trebui să se bazeze pe prețul de piață observat la intervale regulate. Având în vedere marea diversitate a instrumentelor de pe piețele instrumentelor financiare derivate pe energie și particularitățile locurilor de tranzacționare asociate cu astfel de instrumente, mecanismele de gestionare a volatilității intrazilnice ar trebui adaptate la particularitățile acestor instrumente și piețe. Prin urmare, limitele de preț ar trebui stabilite de locurile de tranzacționare, ținând seama de particularitățile fiecărui instrument financiar derivat pe mărfuri energetice relevant, de profilul de lichiditate al pieței pentru astfel de instrumente financiare derivate și de profilul său de volatilitate.

| (46) | Atunci când stabilește prețul de deschidere în scopul stabilirii primului preț de referință într-o zi de tranzacționare, locul de tranzacționare ar trebui să se bazeze pe metodologia pe care o aplică în mod normal pentru a determina prețul la care un anumit instrument financiar derivat pe mărfuri energetice este tranzacționat prima dată la începutul zilei de tranzacționare. Pentru a determina prețul de deschidere după orice întrerupere a tranzacționării care ar putea avea loc în cursul zilei de tranzacționare, locul de tranzacționare ar trebui să aplice metodologia pe care o consideră cea mai adecvată pentru a asigura reluarea tranzacționării ordonate. |
| --- | --- |

(46)

Atunci când stabilește prețul de deschidere în scopul stabilirii primului preț de referință într-o zi de tranzacționare, locul de tranzacționare ar trebui să se bazeze pe metodologia pe care o aplică în mod normal pentru a determina prețul la care un anumit instrument financiar derivat pe mărfuri energetice este tranzacționat prima dată la începutul zilei de tranzacționare. Pentru a determina prețul de deschidere după orice întrerupere a tranzacționării care ar putea avea loc în cursul zilei de tranzacționare, locul de tranzacționare ar trebui să aplice metodologia pe care o consideră cea mai adecvată pentru a asigura reluarea tranzacționării ordonate.

| (47) | Locurile de tranzacționare ar trebui să poată pune în aplicare mecanismul de gestionare a volatilității intrazilnice fie prin integrarea acestuia în mecanismele de întrerupere a tranzacționării deja instituite în conformitate cu Directiva 2014/65/UE, fie ca mecanism suplimentar. |
| --- | --- |

(47)

Locurile de tranzacționare ar trebui să poată pune în aplicare mecanismul de gestionare a volatilității intrazilnice fie prin integrarea acestuia în mecanismele de întrerupere a tranzacționării deja instituite în conformitate cu Directiva 2014/65/UE, fie ca mecanism suplimentar.

| (48) | Pentru a asigura transparența funcționării mecanismului de gestionare a volatilității intrazilnice pe care îl implementează, locurile de tranzacționare ar trebui, fără întârzieri nejustificate, să facă publică o descriere a caracteristicilor sale generale ori de câte ori aplică o modificare. Cu toate acestea, pentru a garanta o tranzacționare echitabilă și ordonată, locurile de tranzacționare nu ar trebui să aibă obligația de a publica toți parametrii tehnici ai mecanismului pe care îl instituie. |
| --- | --- |

(48)

Pentru a asigura transparența funcționării mecanismului de gestionare a volatilității intrazilnice pe care îl implementează, locurile de tranzacționare ar trebui, fără întârzieri nejustificate, să facă publică o descriere a caracteristicilor sale generale ori de câte ori aplică o modificare. Cu toate acestea, pentru a garanta o tranzacționare echitabilă și ordonată, locurile de tranzacționare nu ar trebui să aibă obligația de a publica toți parametrii tehnici ai mecanismului pe care îl instituie.

| (49) | În cazul în care informațiile colectate de Agenția Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) cu privire la punerea în aplicare a mecanismului de gestionare a volatilității de către locurile de tranzacționare în care sunt tranzacționate instrumente financiare derivate pe mărfuri energetice arată că este necesară o mai mare coerență a implementării mecanismului pentru a asigura o gestionare mai eficientă a volatilității excesive a prețurilor în întreaga Uniune, Comisia ar trebui să poată specifica condiții uniforme de implementare a mecanismului de gestionare a volatilității intrazilnice, cum ar fi frecvența cu care limitele prețurilor sunt reînnoite sau măsurile care trebuie luate în cazul în care tranzacționarea are loc în afara acestor limite de preț. Comisia ar trebui să poată ține seama de particularitățile fiecărui instrument financiar derivat pe mărfuri energetice, de profilul de lichiditate al pieței pentru astfel de instrumente financiare derivate și de profilul său de volatilitate. |
| --- | --- |

(49)

În cazul în care informațiile colectate de Agenția Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) cu privire la punerea în aplicare a mecanismului de gestionare a volatilității de către locurile de tranzacționare în care sunt tranzacționate instrumente financiare derivate pe mărfuri energetice arată că este necesară o mai mare coerență a implementării mecanismului pentru a asigura o gestionare mai eficientă a volatilității excesive a prețurilor în întreaga Uniune, Comisia ar trebui să poată specifica condiții uniforme de implementare a mecanismului de gestionare a volatilității intrazilnice, cum ar fi frecvența cu care limitele prețurilor sunt reînnoite sau măsurile care trebuie luate în cazul în care tranzacționarea are loc în afara acestor limite de preț. Comisia ar trebui să poată ține seama de particularitățile fiecărui instrument financiar derivat pe mărfuri energetice, de profilul de lichiditate al pieței pentru astfel de instrumente financiare derivate și de profilul său de volatilitate.

| (50) | Pentru a acorda locurilor de tranzacționare suficient timp să implementeze ferm mecanismul de gestionare a volatilității intrazilnice, astfel cum se specifică în prezentul regulament, locurilor de tranzacționare ar trebui să li se acorde un termen până la 31 ianuarie 2023 pentru a institui mecanismul respectiv. Pentru a se asigura că locurile de tranzacționare sunt capabile să facă față rapid fluctuațiilor excesive ale prețurilor chiar înainte de instituirea mecanismului respectiv, acestea ar trebui să dispună de un mecanism preliminar care să poată atinge, în linii mari, același obiectiv ca mecanismul de gestionare a volatilității intrazilnice. |
| --- | --- |

(50)

Pentru a acorda locurilor de tranzacționare suficient timp să implementeze ferm mecanismul de gestionare a volatilității intrazilnice, astfel cum se specifică în prezentul regulament, locurilor de tranzacționare ar trebui să li se acorde un termen până la 31 ianuarie 2023 pentru a institui mecanismul respectiv. Pentru a se asigura că locurile de tranzacționare sunt capabile să facă față rapid fluctuațiilor excesive ale prețurilor chiar înainte de instituirea mecanismului respectiv, acestea ar trebui să dispună de un mecanism preliminar care să poată atinge, în linii mari, același obiectiv ca mecanismul de gestionare a volatilității intrazilnice.

| (51) | Obligațiile și restricțiile impuse locurilor de tranzacționare și traderilor prin mecanismele de gestionare a volatilității intrazilnice nu depășesc ceea ce este necesar pentru a permite firmelor din domeniul energiei să participe în continuare la piețele gazelor și energiei electrice și să își satisfacă nevoile de hedging, contribuind astfel la siguranța aprovizionării cu energie a consumatorilor finali. |
| --- | --- |

(51)

Obligațiile și restricțiile impuse locurilor de tranzacționare și traderilor prin mecanismele de gestionare a volatilității intrazilnice nu depășesc ceea ce este necesar pentru a permite firmelor din domeniul energiei să participe în continuare la piețele gazelor și energiei electrice și să își satisfacă nevoile de hedging, contribuind astfel la siguranța aprovizionării cu energie a consumatorilor finali.

| (52) | Pentru a asigura aplicarea eficientă a mecanismelor de gestionare a volatilității intrazilnice, autoritățile competente ar trebui să supravegheze implementarea acestora de către locurile de tranzacționare și să raporteze periodic ESMA cu privire la implementarea respectivă. Pentru a asigura punerea în aplicare consecventă a mecanismului de gestionare a volatilității intrazilnice, autoritățile competente ar trebui, de asemenea, să se asigure că divergențele în ceea ce privește punerea în aplicare a mecanismelor respective de către locurile de tranzacționare sunt justificate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(52)

Pentru a asigura aplicarea eficientă a mecanismelor de gestionare a volatilității intrazilnice, autoritățile competente ar trebui să supravegheze implementarea acestora de către locurile de tranzacționare și să raporteze periodic ESMA cu privire la implementarea respectivă. Pentru a asigura punerea în aplicare consecventă a mecanismului de gestionare a volatilității intrazilnice, autoritățile competente ar trebui, de asemenea, să se asigure că divergențele în ceea ce privește punerea în aplicare a mecanismelor respective de către locurile de tranzacționare sunt justificate în mod corespunzător.

| (53) | Pentru a aborda potențialele divergențe dintre statele membre în ceea ce privește aplicarea mecanismelor de gestionare a volatilității intrazilnice și pe baza rapoartelor prezentate de autoritățile competente, ESMA ar trebui să coordoneze acțiunile autorităților competente ale statelor membre și să documenteze eventualele divergențe observate în modul în care mecanismele de gestionare a volatilității intrazilnice sunt implementate de locurile de tranzacționare din toate jurisdicțiile din Uniune. |
| --- | --- |

(53)

Pentru a aborda potențialele divergențe dintre statele membre în ceea ce privește aplicarea mecanismelor de gestionare a volatilității intrazilnice și pe baza rapoartelor prezentate de autoritățile competente, ESMA ar trebui să coordoneze acțiunile autorităților competente ale statelor membre și să documenteze eventualele divergențe observate în modul în care mecanismele de gestionare a volatilității intrazilnice sunt implementate de locurile de tranzacționare din toate jurisdicțiile din Uniune.

| (54) | Având în vedere reducerea fără precedent a furnizării de gaze naturale din Federația Rusă și riscul persistent al unor noi întreruperi bruște ale aprovizionării, Uniunea se confruntă cu nevoia urgentă de a-și diversifica aprovizionarea cu gaze. Cu toate acestea, piața GNL a Europei este încă în curs de dezvoltare și este dificil să se evalueze acuratețea prețurilor care predomină pe această piață. Pentru a obține o evaluare precisă, obiectivă și fiabilă a prețului pentru livrările de GNL către Uniune, Agenția Uniunii Europene pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) instituită prin Regulamentul (UE) 2019/942 al Parlamentului European și al Consiliului (9) ar trebui să colecteze toate datele de piață privind GNL care sunt necesare pentru a stabili o evaluare zilnică a prețului GNL. |
| --- | --- |

(54)

Având în vedere reducerea fără precedent a furnizării de gaze naturale din Federația Rusă și riscul persistent al unor noi întreruperi bruște ale aprovizionării, Uniunea se confruntă cu nevoia urgentă de a-și diversifica aprovizionarea cu gaze. Cu toate acestea, piața GNL a Europei este încă în curs de dezvoltare și este dificil să se evalueze acuratețea prețurilor care predomină pe această piață. Pentru a obține o evaluare precisă, obiectivă și fiabilă a prețului pentru livrările de GNL către Uniune, Agenția Uniunii Europene pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) instituită prin Regulamentul (UE) 2019/942 al Parlamentului European și al Consiliului (9) ar trebui să colecteze toate datele de piață privind GNL care sunt necesare pentru a stabili o evaluare zilnică a prețului GNL.

| (55) | Evaluarea prețurilor ar trebui să fie efectuată pe baza tuturor tranzacțiilor legate de livrările de GNL către Uniune. ACER ar trebui să fie împuternicită să colecteze aceste date de piață de la toți participanții care își desfășoară activitatea în domeniul livrărilor de GNL către Uniune. Toți acești participanți ar trebui să fie obligați să raporteze ACER toate datele lor de piață privind GNL cât mai aproape posibil din punct de vedere tehnologic de timpul real, fie după încheierea unei tranzacții, fie după prezentarea unei oferte de cumpărare sau a unei oferte de a încheia o tranzacție. Evaluarea prețurilor efectuată de ACER ar trebui să cuprindă cel mai complet set de date, inclusiv prețurile tranzacțiilor și, începând cu 31 martie 2023, ofertele de cumpărare și de vânzare pentru livrările de GNL către Uniune. Publicarea zilnică a acestei evaluări obiective a prețurilor și a marjei stabilite în comparație cu alte prețuri de referință de pe piață sub forma unui indice de referință pentru GNL deschide calea pentru adoptarea sa voluntară de către participanții la piață ca preț de referință în contractele și tranzacțiile lor. Odată stabilite, evaluarea prețului GNL și indicele de referință pentru GNL ar putea deveni, de asemenea, o rată de referință pentru contractele derivate utilizate pentru hedgingul prețului GNL sau diferența de preț dintre prețul GNL și alte prețuri ale gazelor. Având în vedere nevoia urgentă de a introduce evaluarea prețului GNL, prima publicare a evaluării respective ar trebui să aibă loc cel târziu la 13 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

(55)

Evaluarea prețurilor ar trebui să fie efectuată pe baza tuturor tranzacțiilor legate de livrările de GNL către Uniune. ACER ar trebui să fie împuternicită să colecteze aceste date de piață de la toți participanții care își desfășoară activitatea în domeniul livrărilor de GNL către Uniune. Toți acești participanți ar trebui să fie obligați să raporteze ACER toate datele lor de piață privind GNL cât mai aproape posibil din punct de vedere tehnologic de timpul real, fie după încheierea unei tranzacții, fie după prezentarea unei oferte de cumpărare sau a unei oferte de a încheia o tranzacție. Evaluarea prețurilor efectuată de ACER ar trebui să cuprindă cel mai complet set de date, inclusiv prețurile tranzacțiilor și, începând cu 31 martie 2023, ofertele de cumpărare și de vânzare pentru livrările de GNL către Uniune. Publicarea zilnică a acestei evaluări obiective a prețurilor și a marjei stabilite în comparație cu alte prețuri de referință de pe piață sub forma unui indice de referință pentru GNL deschide calea pentru adoptarea sa voluntară de către participanții la piață ca preț de referință în contractele și tranzacțiile lor. Odată stabilite, evaluarea prețului GNL și indicele de referință pentru GNL ar putea deveni, de asemenea, o rată de referință pentru contractele derivate utilizate pentru hedgingul prețului GNL sau diferența de preț dintre prețul GNL și alte prețuri ale gazelor. Având în vedere nevoia urgentă de a introduce evaluarea prețului GNL, prima publicare a evaluării respective ar trebui să aibă loc cel târziu la 13 ianuarie 2023.

| (56) | Actualele competențe conferite ACER prin Regulamentul (UE) nr. 1227/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (10) și prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1348/2014 al Comisiei (11) (denumite în continuare împreună „REMIT”) nu sunt suficiente pentru a crea un set de date complet și cuprinzător pentru toate livrările de GNL către Uniune. Cu toate acestea, un astfel de set de date cuprinzător și complet pentru evaluarea zilnică a prețurilor este necesar pentru ca Uniunea să își gestioneze, în spirit de solidaritate, politicile de achiziții pentru importurile internaționale de GNL, în special în timpul actualei situații de criză. Datele și informațiile relevante privind contractele de GNL sunt, de asemenea, necesare pentru a asigura monitorizarea evoluției prețurilor, precum și pentru a efectua controlul calității datelor și asigurarea calității. Acest instrument ad-hoc ar trebui să permită ACER să colecteze toate datele de piață necesare pentru a stabili o evaluare cuprinzătoare și reprezentativă a prețului livrărilor de GNL către Uniune. |
| --- | --- |

(56)

Actualele competențe conferite ACER prin Regulamentul (UE) nr. 1227/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (10) și prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1348/2014 al Comisiei (11) (denumite în continuare împreună „REMIT”) nu sunt suficiente pentru a crea un set de date complet și cuprinzător pentru toate livrările de GNL către Uniune. Cu toate acestea, un astfel de set de date cuprinzător și complet pentru evaluarea zilnică a prețurilor este necesar pentru ca Uniunea să își gestioneze, în spirit de solidaritate, politicile de achiziții pentru importurile internaționale de GNL, în special în timpul actualei situații de criză. Datele și informațiile relevante privind contractele de GNL sunt, de asemenea, necesare pentru a asigura monitorizarea evoluției prețurilor, precum și pentru a efectua controlul calității datelor și asigurarea calității. Acest instrument ad-hoc ar trebui să permită ACER să colecteze toate datele de piață necesare pentru a stabili o evaluare cuprinzătoare și reprezentativă a prețului livrărilor de GNL către Uniune.

| (57) | Deși instituirea unei evaluări zilnice a prețului la GNL și a unui indice de referință pentru GNL cu caracter permanent ar trebui să fie inclusă într-o etapă ulterioară într-o revizuire mai cuprinzătoare a REMIT, situația de criză actuală necesită deja luarea de măsuri urgente pentru a aborda contextul imediat al dificultăților grave de aprovizionare cu GNL și stabilirea cu precizie a prețurilor pentru livrările de GNL către Uniune, cu titlu temporar, până la adoptarea unei astfel de revizuiri a REMIT în conformitate cu procedura legislativă ordinară. |
| --- | --- |

(57)

Deși instituirea unei evaluări zilnice a prețului la GNL și a unui indice de referință pentru GNL cu caracter permanent ar trebui să fie inclusă într-o etapă ulterioară într-o revizuire mai cuprinzătoare a REMIT, situația de criză actuală necesită deja luarea de măsuri urgente pentru a aborda contextul imediat al dificultăților grave de aprovizionare cu GNL și stabilirea cu precizie a prețurilor pentru livrările de GNL către Uniune, cu titlu temporar, până la adoptarea unei astfel de revizuiri a REMIT în conformitate cu procedura legislativă ordinară.

| (58) | Pentru a spori imediat transparența prețurilor și siguranța planificării pe piața importurilor de GNL, ar trebui să se precizeze că setul de date relevant ar trebui să cuprindă atât informații privind prețurile și cantitățile tranzacțiilor cu GNL finalizate, prețurile și cantitățile ofertelor de cumpărare și ofertelor de vânzare aferente livrărilor de GNL în Uniune, cât și formula de preț din contractul pe termen lung din care este derivat prețul, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(58)

Pentru a spori imediat transparența prețurilor și siguranța planificării pe piața importurilor de GNL, ar trebui să se precizeze că setul de date relevant ar trebui să cuprindă atât informații privind prețurile și cantitățile tranzacțiilor cu GNL finalizate, prețurile și cantitățile ofertelor de cumpărare și ofertelor de vânzare aferente livrărilor de GNL în Uniune, cât și formula de preț din contractul pe termen lung din care este derivat prețul, dacă este cazul.

| (59) | Participanții la piața de GNL care fac obiectul unei obligații de raportare ar trebui definiți ca fiind cei implicați fie în achiziționarea, fie în vânzarea de încărcături de GNL destinate livrării în Uniune. Acești participanți la piața GNL ar trebui să facă obiectul obligațiilor și interdicțiilor aplicabile participanților la piață în conformitate cu REMIT. |
| --- | --- |

(59)

Participanții la piața de GNL care fac obiectul unei obligații de raportare ar trebui definiți ca fiind cei implicați fie în achiziționarea, fie în vânzarea de încărcături de GNL destinate livrării în Uniune. Acești participanți la piața GNL ar trebui să facă obiectul obligațiilor și interdicțiilor aplicabile participanților la piață în conformitate cu REMIT.

| (60) | ACER, în cooperare cu Comisia, ar trebui să aibă un mandat larg pentru a specifica calitatea și conținutul datelor de piață pe care le colectează pentru a stabili o evaluare zilnică a prețurilor pentru livrările de GNL în Uniune. De asemenea, acesta ar trebui să dispună de o largă putere de apreciere la alegerea protocolului său de transmisie preferat. Pentru a obține cea mai bună calitate posibilă a datelor de piață care trebuie raportate, ACER ar trebui să fie împuternicită să specifice toți parametrii datelor de piață care ar trebui să îi fie raportați. Acești parametri ar trebui să includă, printre altele, unitățile de referință în care sunt raportate date privind prețurile, unitățile de referință în care sunt raportate date privind cantitatea, scadența tranzacției sau datele anterioare tranzacției privind ofertele de cumpărare și ofertele de vânzare, precum și protocoalele de transmisie care trebuie utilizate pentru transmiterea datelor solicitate către ACER. |
| --- | --- |

(60)

ACER, în cooperare cu Comisia, ar trebui să aibă un mandat larg pentru a specifica calitatea și conținutul datelor de piață pe care le colectează pentru a stabili o evaluare zilnică a prețurilor pentru livrările de GNL în Uniune. De asemenea, acesta ar trebui să dispună de o largă putere de apreciere la alegerea protocolului său de transmisie preferat. Pentru a obține cea mai bună calitate posibilă a datelor de piață care trebuie raportate, ACER ar trebui să fie împuternicită să specifice toți parametrii datelor de piață care ar trebui să îi fie raportați. Acești parametri ar trebui să includă, printre altele, unitățile de referință în care sunt raportate date privind prețurile, unitățile de referință în care sunt raportate date privind cantitatea, scadența tranzacției sau datele anterioare tranzacției privind ofertele de cumpărare și ofertele de vânzare, precum și protocoalele de transmisie care trebuie utilizate pentru transmiterea datelor solicitate către ACER.

| (61) | ACER ar trebui, de asemenea, să stabilească metodologia pe care o utilizează pentru a furniza o evaluare zilnică a prețurilor GNL și un indice de referință pentru GNL, precum și procesul de revizuire periodică a acestei metodologii. |
| --- | --- |

(61)

ACER ar trebui, de asemenea, să stabilească metodologia pe care o utilizează pentru a furniza o evaluare zilnică a prețurilor GNL și un indice de referință pentru GNL, precum și procesul de revizuire periodică a acestei metodologii.

| (62) | Evaluarea prețurilor publicată în temeiul prezentului regulament ar trebui să ofere mai multă transparență statelor membre și altor participanți pe piață cu privire la prețul predominant al importurilor de GNL în Europa. O mai mare transparență a prețurilor ar trebui, la rândul său, să permită statelor membre și entităților private cu sediul în Uniune să acționeze într-un mod mai informat și mai coordonat atunci când achiziționează GNL de pe piețele mondiale și, în special, atunci când utilizează prestatorul de servicii. O mai bună coordonare în ceea ce privește achiziționarea de GNL ar trebui să permită statelor membre să prevină supralicitarea reciprocă sau prețurile care nu respectă prețul predominant de pe piață. Prin urmare, evaluările prețurilor și marjele de referință publicate în temeiul prezentului regulament sunt esențiale pentru a asigura o mai mare solidaritate între statele membre în ceea ce privește achiziționarea cantității limitate de GNL. |
| --- | --- |

(62)

Evaluarea prețurilor publicată în temeiul prezentului regulament ar trebui să ofere mai multă transparență statelor membre și altor participanți pe piață cu privire la prețul predominant al importurilor de GNL în Europa. O mai mare transparență a prețurilor ar trebui, la rândul său, să permită statelor membre și entităților private cu sediul în Uniune să acționeze într-un mod mai informat și mai coordonat atunci când achiziționează GNL de pe piețele mondiale și, în special, atunci când utilizează prestatorul de servicii. O mai bună coordonare în ceea ce privește achiziționarea de GNL ar trebui să permită statelor membre să prevină supralicitarea reciprocă sau prețurile care nu respectă prețul predominant de pe piață. Prin urmare, evaluările prețurilor și marjele de referință publicate în temeiul prezentului regulament sunt esențiale pentru a asigura o mai mare solidaritate între statele membre în ceea ce privește achiziționarea cantității limitate de GNL.

| (63) | Obligația operatorilor pieței de a furniza ACER informații privind tranzacțiile cu GNL este necesară și proporțională pentru a atinge obiectivul de a permite ACER să stabilească un indice de referință pentru GNL, în special deoarece aceasta este aliniată la obligațiile existente ale operatorilor pieței în temeiul REMIT, iar ACER va păstra confidențialitatea informațiilor comerciale sensibile. |
| --- | --- |

(63)

Obligația operatorilor pieței de a furniza ACER informații privind tranzacțiile cu GNL este necesară și proporțională pentru a atinge obiectivul de a permite ACER să stabilească un indice de referință pentru GNL, în special deoarece aceasta este aliniată la obligațiile existente ale operatorilor pieței în temeiul REMIT, iar ACER va păstra confidențialitatea informațiilor comerciale sensibile.

| (64) | Pe lângă mecanismele de întrerupere a tranzacționării și indicele de referință pentru GNL, sunt disponibile și alte intervenții, inclusiv un interval de prețuri dinamic temporar, astfel cum a fost solicitat în concluziile Consiliul European din 20 și 21 octombrie 2022, ținând seama de următoarele garanții: acesta ar trebui să se aplice tranzacțiilor cu gaze naturale din cadrul punctului virtual de tranzacționare Title Transfer Facility (TTF), operat de Gasunie Transport Services B.V.; alte platforme de tranzacționare a gazelor din Uniune pot fi legate la prețul spot al TTF corectat prin intermediul unui interval de prețuri dinamic temporar; și ar trebui să nu aducă atingere tranzacțiilor extrabursiere cu gaze, ar trebui să nu pericliteze siguranța furnizării de gaze a Uniunii, ar trebui să depindă de progresele înregistrate în punerea în aplicare a obiectivului privind economiile de gaze, ar trebui să nu conducă la o creștere generală a consumului de gaze, ar trebui să fie concepute astfel încât să nu împiedice fluxurile de gaze bazate pe piață intra-UE, ar trebui să nu afecteze stabilitatea și buna funcționare a piețelor instrumentelor financiare derivate pe energie și ar trebui să țină seama de prețurile de pe piața gazelor naturale înregistrate pe diferitele piețe organizate din întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(64)

Pe lângă mecanismele de întrerupere a tranzacționării și indicele de referință pentru GNL, sunt disponibile și alte intervenții, inclusiv un interval de prețuri dinamic temporar, astfel cum a fost solicitat în concluziile Consiliul European din 20 și 21 octombrie 2022, ținând seama de următoarele garanții: acesta ar trebui să se aplice tranzacțiilor cu gaze naturale din cadrul punctului virtual de tranzacționare Title Transfer Facility (TTF), operat de Gasunie Transport Services B.V.; alte platforme de tranzacționare a gazelor din Uniune pot fi legate la prețul spot al TTF corectat prin intermediul unui interval de prețuri dinamic temporar; și ar trebui să nu aducă atingere tranzacțiilor extrabursiere cu gaze, ar trebui să nu pericliteze siguranța furnizării de gaze a Uniunii, ar trebui să depindă de progresele înregistrate în punerea în aplicare a obiectivului privind economiile de gaze, ar trebui să nu conducă la o creștere generală a consumului de gaze, ar trebui să fie concepute astfel încât să nu împiedice fluxurile de gaze bazate pe piață intra-UE, ar trebui să nu afecteze stabilitatea și buna funcționare a piețelor instrumentelor financiare derivate pe energie și ar trebui să țină seama de prețurile de pe piața gazelor naturale înregistrate pe diferitele piețe organizate din întreaga Uniune.

| (65) | Regulamentul (UE) 2017/1938 prevede deja posibilitatea ca statele membre, în timpul unei situații de urgență, să acorde prioritate furnizării de gaze a anumitor centrale electrice pe bază de gaze, cu rol critic în sistemul energetic, având în vedere importanța acestora pentru a asigura siguranța aprovizionării cu energie electrică și pentru a evita dezechilibrele în rețea. Centralele electrice pe bază de gaze și cu rol critic în sistemul energetic, și volumele de gaz asociate pot avea un impact important asupra volumelor de gaze disponibile pentru solidaritate în caz de urgență. În acest context, statele membre ar trebui, prin derogare de la articolul 13 alineatele (1), (3) și (8) din Regulamentul (UE) 2017/1938, să poată solicita temporar măsuri de solidaritate de urgență și atunci când nu sunt în măsură să asigure volumele critice de gaze necesare pentru a asigura continuarea producției de energie electrică în centralele electrice pe bază de gaze și cu rol critic în sistemul energetic. Din același motiv, statele membre care acordă ajutor de solidaritate ar trebui, de asemenea, să aibă dreptul de a se asigura că aprovizionarea consumatorilor lor protejați în virtutea principiului solidarității sau alte servicii esențiale, cum ar fi încălzirea centralizată, și funcționarea centralelor lor electrice pe bază de gaze și cu rol critic nu sunt puse în pericol atunci când acordă ajutor de solidaritate unui alt stat membru. |
| --- | --- |

(65)

Regulamentul (UE) 2017/1938 prevede deja posibilitatea ca statele membre, în timpul unei situații de urgență, să acorde prioritate furnizării de gaze a anumitor centrale electrice pe bază de gaze, cu rol critic în sistemul energetic, având în vedere importanța acestora pentru a asigura siguranța aprovizionării cu energie electrică și pentru a evita dezechilibrele în rețea. Centralele electrice pe bază de gaze și cu rol critic în sistemul energetic, și volumele de gaz asociate pot avea un impact important asupra volumelor de gaze disponibile pentru solidaritate în caz de urgență. În acest context, statele membre ar trebui, prin derogare de la articolul 13 alineatele (1), (3) și (8) din Regulamentul (UE) 2017/1938, să poată solicita temporar măsuri de solidaritate de urgență și atunci când nu sunt în măsură să asigure volumele critice de gaze necesare pentru a asigura continuarea producției de energie electrică în centralele electrice pe bază de gaze și cu rol critic în sistemul energetic. Din același motiv, statele membre care acordă ajutor de solidaritate ar trebui, de asemenea, să aibă dreptul de a se asigura că aprovizionarea consumatorilor lor protejați în virtutea principiului solidarității sau alte servicii esențiale, cum ar fi încălzirea centralizată, și funcționarea centralelor lor electrice pe bază de gaze și cu rol critic nu sunt puse în pericol atunci când acordă ajutor de solidaritate unui alt stat membru.

| (66) | Ar trebui stabilită o limită maximă a volumelor critice de gaze necesare în fiecare stat membru pentru a menține siguranța alimentării cu energie electrică, astfel încât să se evite cererile de ajutor de solidaritate inutile sau abuzive sau limitările nejustificate ale ajutorului de solidaritate acordat unui stat membru care are nevoie de acesta. Metodologia utilizată în cadrul raportului Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică (ENTSO-E) referitor la perspectivele pentru perioada de iarnă oferă o bază de identificare a volumului critic de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică și pentru stabilirea unor astfel de limite. Volumele critice de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică calculate de ENTSO-E reflectă volumele de gaze absolut necesare pentru a asigura adecvarea energiei electrice la nivel paneuropean, utilizând toate resursele pieței, considerând întotdeauna că gazele sunt ultimele în ordinea de merit. Metodologia ENTSO-E se bazează pe un eșantion mare de scenarii cele mai defavorabile privind clima și de întreruperi determinate de evenimente neprevăzute. Faptul că metodologia ENTSO-E nu ia în considerare toată energia termică și electrică combinată nu împiedică statele membre să considere instalațiile de încălzire centralizată ale consumatorilor protejați ca fiind protejate în conformitate cu definiția din Regulamentul (UE) 2017/1938. În statele membre pentru care producția de energie electrică se bazează exclusiv pe livrări de GNL și care nu dețin capacități de înmagazinare semnificative, volumele critice de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică ar trebui adaptate în consecință. Volumul critic de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică poate fi mai mic decât nivelul istoric al gazelor consumate pentru producerea de energie electrică, deoarece adecvarea energiei electrice poate fi asigurată prin alte mijloace, inclusiv prin furnizarea aprovizionării între statele membre. |
| --- | --- |

(66)

Ar trebui stabilită o limită maximă a volumelor critice de gaze necesare în fiecare stat membru pentru a menține siguranța alimentării cu energie electrică, astfel încât să se evite cererile de ajutor de solidaritate inutile sau abuzive sau limitările nejustificate ale ajutorului de solidaritate acordat unui stat membru care are nevoie de acesta. Metodologia utilizată în cadrul raportului Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică (ENTSO-E) referitor la perspectivele pentru perioada de iarnă oferă o bază de identificare a volumului critic de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică și pentru stabilirea unor astfel de limite. Volumele critice de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică calculate de ENTSO-E reflectă volumele de gaze absolut necesare pentru a asigura adecvarea energiei electrice la nivel paneuropean, utilizând toate resursele pieței, considerând întotdeauna că gazele sunt ultimele în ordinea de merit. Metodologia ENTSO-E se bazează pe un eșantion mare de scenarii cele mai defavorabile privind clima și de întreruperi determinate de evenimente neprevăzute. Faptul că metodologia ENTSO-E nu ia în considerare toată energia termică și electrică combinată nu împiedică statele membre să considere instalațiile de încălzire centralizată ale consumatorilor protejați ca fiind protejate în conformitate cu definiția din Regulamentul (UE) 2017/1938. În statele membre pentru care producția de energie electrică se bazează exclusiv pe livrări de GNL și care nu dețin capacități de înmagazinare semnificative, volumele critice de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică ar trebui adaptate în consecință. Volumul critic de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică poate fi mai mic decât nivelul istoric al gazelor consumate pentru producerea de energie electrică, deoarece adecvarea energiei electrice poate fi asigurată prin alte mijloace, inclusiv prin furnizarea aprovizionării între statele membre.

| (67) | Totuși, acest lucru nu exclude ca volumele minime reale de gaze solicitate de un stat membru care solicită ajutor de solidaritate sau de un stat membru care acordă ajutor de solidaritate să fie mai mari decât valorile modelate de ENTSO-E pentru a evita o criză de energie electrică. În astfel de cazuri, statul membru care solicită ajutor de solidaritate sau statul membru care acordă ajutor de solidaritate ar trebui să poată depăși valorile maxime stabilite în prezentul regulament dacă poate justifica că acest lucru este necesar pentru a evita o criză de energie electrică, cum ar fi cazurile care impun utilizarea rezervelor pentru restabilirea frecvenței și a combustibililor alternativi sau în scenarii excepționale care nu au fost luate în considerare în analiza prospectivă de iarnă a ENTSO-E, în special având în vedere nivelurile hidrologice sau evoluțiile neprevăzute. Volumul critic de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică include, prin definiție, toate gazele necesare pentru a asigura o alimentare stabilă cu energie electrică și, prin urmare, include energia electrică necesară pentru a produce și a transporta gaze, precum și pentru sectoarele esențiale ale infrastructurii și instalațiilor critice esențiale pentru funcționarea serviciilor militare, de securitate națională și de ajutor umanitar. |
| --- | --- |

(67)

Totuși, acest lucru nu exclude ca volumele minime reale de gaze solicitate de un stat membru care solicită ajutor de solidaritate sau de un stat membru care acordă ajutor de solidaritate să fie mai mari decât valorile modelate de ENTSO-E pentru a evita o criză de energie electrică. În astfel de cazuri, statul membru care solicită ajutor de solidaritate sau statul membru care acordă ajutor de solidaritate ar trebui să poată depăși valorile maxime stabilite în prezentul regulament dacă poate justifica că acest lucru este necesar pentru a evita o criză de energie electrică, cum ar fi cazurile care impun utilizarea rezervelor pentru restabilirea frecvenței și a combustibililor alternativi sau în scenarii excepționale care nu au fost luate în considerare în analiza prospectivă de iarnă a ENTSO-E, în special având în vedere nivelurile hidrologice sau evoluțiile neprevăzute. Volumul critic de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică include, prin definiție, toate gazele necesare pentru a asigura o alimentare stabilă cu energie electrică și, prin urmare, include energia electrică necesară pentru a produce și a transporta gaze, precum și pentru sectoarele esențiale ale infrastructurii și instalațiilor critice esențiale pentru funcționarea serviciilor militare, de securitate națională și de ajutor umanitar.

| (68) | Restricțiile impuse operatorilor pieței prin extinderea protecției solidare la volumele critice de gaze sunt necesare pentru a asigura siguranța furnizării de gaze într-o situație de reducere a furnizării de gaze și de creștere a cererii în timpul sezonului de iarnă. Restricțiile respective se bazează pe măsurile existente prevăzute în Regulamentul (UE) 2017/1938 și, respectiv, Regulamentul (UE) 2022/1369 al Consiliului (12), menite să sporească eficacitatea măsurilor respective în circumstanțele actuale. |
| --- | --- |

(68)

Restricțiile impuse operatorilor pieței prin extinderea protecției solidare la volumele critice de gaze sunt necesare pentru a asigura siguranța furnizării de gaze într-o situație de reducere a furnizării de gaze și de creștere a cererii în timpul sezonului de iarnă. Restricțiile respective se bazează pe măsurile existente prevăzute în Regulamentul (UE) 2017/1938 și, respectiv, Regulamentul (UE) 2022/1369 al Consiliului (12), menite să sporească eficacitatea măsurilor respective în circumstanțele actuale.

| (69) | Prezentul regulament nu aduce atingere libertății statelor membre de a ține seama de potențialele daune pe termen lung aduse instalațiilor industriale atunci când acordă prioritate cererii care ar trebui redusă sau limitată pentru a putea acorda ajutor de solidaritate unui alt stat membru. |
| --- | --- |

(69)

Prezentul regulament nu aduce atingere libertății statelor membre de a ține seama de potențialele daune pe termen lung aduse instalațiilor industriale atunci când acordă prioritate cererii care ar trebui redusă sau limitată pentru a putea acorda ajutor de solidaritate unui alt stat membru.

| (70) | Anumiți consumatori, inclusiv gospodăriile și clienții care furnizează servicii sociale esențiale, sunt deosebit de sensibili la efectele negative ale întreruperilor furnizării de gaze. Din acest motiv, Regulamentul (UE) 2017/1938 a introdus, pentru prima dată, un mecanism de solidaritate între statele membre, cu scopul de a atenua efectele unei situații de urgență gravă survenite în Uniune și de a asigura fluxul de gaz către clienții protejați în virtutea principiului solidarității. Cu toate acestea, în anumite cazuri, utilizarea gazelor și de către clienții protejați ar putea fi considerată neesențială. Reducerea acestui tip de utilizare, care depășește clar ceea ce este necesar, nu este de natură să submineze obiectivele stabilite în Regulamentul (UE) 2017/1938, mai ales pentru că lipsa gazelor consumate în scopuri neesențiale ar putea duce la prejudicii grave în alte sectoare private sau comerciale. Prin urmare, în anumite circumstanțe, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a realiza economii de gaze și prin reducerea consumului neesențial al clienților protejați, în cazul în care o astfel de reducere este fezabilă din punct de vedere fizic fără a afecta utilizările esențiale. Cu toate acestea, orice măsură de reducere luată de statele membre ar trebui să fie strict limitată la consumul neesențial și nu ar trebui în niciun caz să reducă utilizarea de bază de către clienții protejați și nici să le limiteze capacitatea de a-și încălzi locuințele în mod adecvat. |
| --- | --- |

(70)

Anumiți consumatori, inclusiv gospodăriile și clienții care furnizează servicii sociale esențiale, sunt deosebit de sensibili la efectele negative ale întreruperilor furnizării de gaze. Din acest motiv, Regulamentul (UE) 2017/1938 a introdus, pentru prima dată, un mecanism de solidaritate între statele membre, cu scopul de a atenua efectele unei situații de urgență gravă survenite în Uniune și de a asigura fluxul de gaz către clienții protejați în virtutea principiului solidarității. Cu toate acestea, în anumite cazuri, utilizarea gazelor și de către clienții protejați ar putea fi considerată neesențială. Reducerea acestui tip de utilizare, care depășește clar ceea ce este necesar, nu este de natură să submineze obiectivele stabilite în Regulamentul (UE) 2017/1938, mai ales pentru că lipsa gazelor consumate în scopuri neesențiale ar putea duce la prejudicii grave în alte sectoare private sau comerciale. Prin urmare, în anumite circumstanțe, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a realiza economii de gaze și prin reducerea consumului neesențial al clienților protejați, în cazul în care o astfel de reducere este fezabilă din punct de vedere fizic fără a afecta utilizările esențiale. Cu toate acestea, orice măsură de reducere luată de statele membre ar trebui să fie strict limitată la consumul neesențial și nu ar trebui în niciun caz să reducă utilizarea de bază de către clienții protejați și nici să le limiteze capacitatea de a-și încălzi locuințele în mod adecvat.

| (71) | Statele membre și autoritățile lor competente ar trebui să aibă libertatea de a stabili măsurile de reducere aplicabile și activitățile corespunzătoare consumului neesențial, cum ar fi încălzirea în exterior, încălzirea piscinelor rezidențiale și a altor instalații rezidențiale complementare. Prin posibilitatea de a limita consumul neesențial, statele membre ar trebui să fie în măsură să consolideze măsurile de salvgardare și să se asigure că gazele naturale sunt furnizate altor sectoare, servicii și industrii esențiale, permițându-le să își continue activitatea în timpul unei crize. |
| --- | --- |

(71)

Statele membre și autoritățile lor competente ar trebui să aibă libertatea de a stabili măsurile de reducere aplicabile și activitățile corespunzătoare consumului neesențial, cum ar fi încălzirea în exterior, încălzirea piscinelor rezidențiale și a altor instalații rezidențiale complementare. Prin posibilitatea de a limita consumul neesențial, statele membre ar trebui să fie în măsură să consolideze măsurile de salvgardare și să se asigure că gazele naturale sunt furnizate altor sectoare, servicii și industrii esențiale, permițându-le să își continue activitatea în timpul unei crize.

| (72) | Orice măsură de reducere a consumului neesențial al clienților protejați ar trebui să fie necesară și proporțională, aplicându-se în special în situațiile de criză declarată în temeiul articolului 11 alineatul (1) și al articolului 12 din Regulamentul (UE) 2017/1938 sau în cazul unei alerte la nivelul Uniunii în temeiul Regulamentului (UE) 2022/1369. În pofida aplicării unor măsuri de reducere a consumului neesențial, clienții protejați ar trebui să beneficieze în continuare de protecția împotriva debranșării. Statele membre ar trebui, de asemenea, să se asigure că astfel de măsuri nu limitează protecția necesară pentru consumatorii vulnerabili al căror consum curent ar trebui considerat esențial, fără a aduce atingere întreruperii aprovizionării din motive tehnice. |
| --- | --- |

(72)

Orice măsură de reducere a consumului neesențial al clienților protejați ar trebui să fie necesară și proporțională, aplicându-se în special în situațiile de criză declarată în temeiul articolului 11 alineatul (1) și al articolului 12 din Regulamentul (UE) 2017/1938 sau în cazul unei alerte la nivelul Uniunii în temeiul Regulamentului (UE) 2022/1369. În pofida aplicării unor măsuri de reducere a consumului neesențial, clienții protejați ar trebui să beneficieze în continuare de protecția împotriva debranșării. Statele membre ar trebui, de asemenea, să se asigure că astfel de măsuri nu limitează protecția necesară pentru consumatorii vulnerabili al căror consum curent ar trebui considerat esențial, fără a aduce atingere întreruperii aprovizionării din motive tehnice.

| (73) | Statele membre sunt libere să decidă dacă și cum să facă distincția între consumul esențial și consumul neesențial al consumatorilor protejați. Un stat membru care solicită măsuri de solidaritate și care decide să nu facă această distincție nu ar trebui să fie obligat să demonstreze că consumul neesențial ar putea fi redus înainte de solicitarea de ajutor de solidaritate. Un stat membru care acordă ajutor de solidaritate nu ar trebui să fie obligat să facă distincția între clienții esențiali și cei neesențiali pentru a stabili volumul de gaze disponibil pentru măsurile de solidaritate. |
| --- | --- |

(73)

Statele membre sunt libere să decidă dacă și cum să facă distincția între consumul esențial și consumul neesențial al consumatorilor protejați. Un stat membru care solicită măsuri de solidaritate și care decide să nu facă această distincție nu ar trebui să fie obligat să demonstreze că consumul neesențial ar putea fi redus înainte de solicitarea de ajutor de solidaritate. Un stat membru care acordă ajutor de solidaritate nu ar trebui să fie obligat să facă distincția între clienții esențiali și cei neesențiali pentru a stabili volumul de gaze disponibil pentru măsurile de solidaritate.

| (74) | În caz de urgență, statele membre, precum și Uniunea, ar trebui să asigure fluxurile de gaze în cadrul pieței interne. Aceasta înseamnă că măsurile luate la nivel național nu ar trebui să dea naștere unor probleme de siguranță a aprovizionării într-un alt stat membru și că accesul la infrastructura transfrontalieră ar trebui să rămână, în orice moment, sigur și posibil din punct de vedere tehnic. Cadrul legislativ actual nu prevede un proces care să poată soluționa cu eficacitate conflictele dintre două state membre cu privire la măsurile care afectează negativ fluxurile transfrontaliere. Întrucât rețelele de gaze și de energie electrică ale Uniunii sunt interconectate, acest lucru ar putea nu numai să conducă la probleme grave de siguranță a aprovizionării, ci și să slăbească unitatea Uniunii în raport cu țările terțe. Prin derogare de la articolul 12 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2017/1938, Comisia ar trebui să aibă competența de a evalua măsurile naționale luate și de a arbitra, dacă este necesar, într-un interval de timp rezonabil. În acest scop, Comisia ar trebui să poată solicita modificarea unor astfel de măsuri naționale în cazul în care constată că există amenințări la adresa siguranței furnizării de gaze a altor state membre sau a Uniunii. Având în vedere caracterul excepțional al actualei crize energetice, respectarea deciziei Comisiei ar trebui să aibă loc fără întârzieri care ar putea împiedica furnizarea de gaze în Uniune. Prin urmare, pentru perioada de aplicare a prezentului regulament, procedurile de reconciliere ar trebui să fie suspendate pentru a asigura funcționarea pieței interne. |
| --- | --- |

(74)

În caz de urgență, statele membre, precum și Uniunea, ar trebui să asigure fluxurile de gaze în cadrul pieței interne. Aceasta înseamnă că măsurile luate la nivel național nu ar trebui să dea naștere unor probleme de siguranță a aprovizionării într-un alt stat membru și că accesul la infrastructura transfrontalieră ar trebui să rămână, în orice moment, sigur și posibil din punct de vedere tehnic. Cadrul legislativ actual nu prevede un proces care să poată soluționa cu eficacitate conflictele dintre două state membre cu privire la măsurile care afectează negativ fluxurile transfrontaliere. Întrucât rețelele de gaze și de energie electrică ale Uniunii sunt interconectate, acest lucru ar putea nu numai să conducă la probleme grave de siguranță a aprovizionării, ci și să slăbească unitatea Uniunii în raport cu țările terțe. Prin derogare de la articolul 12 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2017/1938, Comisia ar trebui să aibă competența de a evalua măsurile naționale luate și de a arbitra, dacă este necesar, într-un interval de timp rezonabil. În acest scop, Comisia ar trebui să poată solicita modificarea unor astfel de măsuri naționale în cazul în care constată că există amenințări la adresa siguranței furnizării de gaze a altor state membre sau a Uniunii. Având în vedere caracterul excepțional al actualei crize energetice, respectarea deciziei Comisiei ar trebui să aibă loc fără întârzieri care ar putea împiedica furnizarea de gaze în Uniune. Prin urmare, pentru perioada de aplicare a prezentului regulament, procedurile de reconciliere ar trebui să fie suspendate pentru a asigura funcționarea pieței interne.

| (75) | Principiul solidarității energetice este un principiu general în temeiul dreptului Uniunii (13) și se aplică tuturor statelor membre, nu numai statelor membre învecinate. În plus, utilizarea eficientă a infrastructurii existente, inclusiv a capacităților transfrontaliere de transport și a instalațiilor de GNL, este importantă pentru garantarea, din spirit de solidaritate, a siguranței furnizării de gaze. În perioadele de întreruperi ale furnizării de gaze la nivelul Uniunii, la nivel regional sau național, și de trecere semnificativă de la utilizarea gazelor de conductă la utilizarea GNL, statele membre aflate într-o situație de criză gravă ar trebui să poată beneficia nu numai de posibilitățile de aprovizionare din conductele învecinate, ci și de sursele de aprovizionare din țările care dispun de o instalație de GNL. Unele state membre ar trebui să fie în măsură să acorde ajutor de solidaritate altor state membre, chiar dacă nu sunt conectate direct printr-un gazoduct sau printr-o țară terță sau prin alte state membre, cu condiția ca statul membru care solicită ajutor de solidaritate să fi epuizat toate măsurile bazate pe piață din planul său de urgență, inclusiv achizițiile de GNL de pe piața mondială. Prin urmare, este oportun să se extindă obligația de a acorda ajutor de solidaritate statelor membre care nu sunt conectate și care dețin instalații de GNL, luând în considerare diferențele dintre gazele prin conductă și GNL în ceea ce privește piețele și infrastructura, inclusiv navele transportatoare de GNL, la impunerea de obligații operatorilor, precum și luând în considerare lipsa de competențe de executare în ceea ce privește activele GNL, cum ar fi navele transportatoare de GNL, și incluzând posibilități de a face schimb între gazele naturale și GNL în cazul în care nu există nicio instalație de lichefiere a gazelor naturale pe teritoriul unui stat membru care acordă ajutor de solidaritate. |
| --- | --- |

(75)

Principiul solidarității energetice este un principiu general în temeiul dreptului Uniunii (13) și se aplică tuturor statelor membre, nu numai statelor membre învecinate. În plus, utilizarea eficientă a infrastructurii existente, inclusiv a capacităților transfrontaliere de transport și a instalațiilor de GNL, este importantă pentru garantarea, din spirit de solidaritate, a siguranței furnizării de gaze. În perioadele de întreruperi ale furnizării de gaze la nivelul Uniunii, la nivel regional sau național, și de trecere semnificativă de la utilizarea gazelor de conductă la utilizarea GNL, statele membre aflate într-o situație de criză gravă ar trebui să poată beneficia nu numai de posibilitățile de aprovizionare din conductele învecinate, ci și de sursele de aprovizionare din țările care dispun de o instalație de GNL. Unele state membre ar trebui să fie în măsură să acorde ajutor de solidaritate altor state membre, chiar dacă nu sunt conectate direct printr-un gazoduct sau printr-o țară terță sau prin alte state membre, cu condiția ca statul membru care solicită ajutor de solidaritate să fi epuizat toate măsurile bazate pe piață din planul său de urgență, inclusiv achizițiile de GNL de pe piața mondială. Prin urmare, este oportun să se extindă obligația de a acorda ajutor de solidaritate statelor membre care nu sunt conectate și care dețin instalații de GNL, luând în considerare diferențele dintre gazele prin conductă și GNL în ceea ce privește piețele și infrastructura, inclusiv navele transportatoare de GNL, la impunerea de obligații operatorilor, precum și luând în considerare lipsa de competențe de executare în ceea ce privește activele GNL, cum ar fi navele transportatoare de GNL, și incluzând posibilități de a face schimb între gazele naturale și GNL în cazul în care nu există nicio instalație de lichefiere a gazelor naturale pe teritoriul unui stat membru care acordă ajutor de solidaritate.

| (76) | Un stat membru care deține instalații de GNL, atunci când acordă ajutor de solidaritate unui alt stat membru, nu ar trebui să fie considerat responsabil de blocaje sau de alte probleme potențiale care pot apărea în afara propriului său teritoriu sau care rezultă din lipsa competențelor de executare în ceea ce privește navele transportatoare de GNL deținute de un operator dintr-o țară terță, atunci când astfel de blocaje sau alte probleme au impact asupra fluxului real de gaze și, în cele din urmă, împiedică volumul de gaze necesar să ajungă la statul membru care solicită ajutor de solidaritate. În cazul în care statul membru care acordă ajutor de solidaritate nu are competențe de executare, acesta nu ar trebui să fie considerat responsabil pentru lipsa schimbului încărcăturii de GNL cu gaze naturale. |
| --- | --- |

(76)

Un stat membru care deține instalații de GNL, atunci când acordă ajutor de solidaritate unui alt stat membru, nu ar trebui să fie considerat responsabil de blocaje sau de alte probleme potențiale care pot apărea în afara propriului său teritoriu sau care rezultă din lipsa competențelor de executare în ceea ce privește navele transportatoare de GNL deținute de un operator dintr-o țară terță, atunci când astfel de blocaje sau alte probleme au impact asupra fluxului real de gaze și, în cele din urmă, împiedică volumul de gaze necesar să ajungă la statul membru care solicită ajutor de solidaritate. În cazul în care statul membru care acordă ajutor de solidaritate nu are competențe de executare, acesta nu ar trebui să fie considerat responsabil pentru lipsa schimbului încărcăturii de GNL cu gaze naturale.

| (77) | La punerea în aplicare a principiului solidarității energetice, Regulamentul (UE) 2017/1938 a introdus un mecanism de solidaritate menit să consolideze cooperarea și încrederea între statele membre în cazul unei crize grave. Pentru a facilita implementarea mecanismului de solidaritate, statele membre trebuie să ajungă la un acord cu privire la o serie de aspecte tehnice, juridice și financiare în acordurile lor bilaterale, în temeiul articolului 13 alineatul (10) din Regulamentul (UE) 2017/1938. |
| --- | --- |

(77)

La punerea în aplicare a principiului solidarității energetice, Regulamentul (UE) 2017/1938 a introdus un mecanism de solidaritate menit să consolideze cooperarea și încrederea între statele membre în cazul unei crize grave. Pentru a facilita implementarea mecanismului de solidaritate, statele membre trebuie să ajungă la un acord cu privire la o serie de aspecte tehnice, juridice și financiare în acordurile lor bilaterale, în temeiul articolului 13 alineatul (10) din Regulamentul (UE) 2017/1938.

| (78) | În pofida unei obligații legale de a încheia acorduri bilaterale de solidaritate până la 1 decembrie 2018, au fost finalizate doar câteva astfel de acorduri, ceea ce periclitează punerea în aplicare a obligației legale de a acorda sprijin de solidaritate într-o situație de urgență. Propunerea Comisiei de regulament privind piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului a inclus un prim model de acord de solidaritate. Cu toate acestea, întrucât modelul respectiv a fost elaborat înainte de invadarea Ucrainei de către Federația Rusă, având în vedere situația actuală de penurie extremă de gaze și de creștere fulminantă a prețurilor, precum și necesitatea urgentă de a dispune deja de norme implicite temporare pentru iarna următoare, este oportun să se creeze un cadru temporar al normelor implicite pentru acordarea ajutorului de solidaritate necesar prin derogare de la articolul 13 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) 2017/1938, care să fie eficace și ușor de pus în aplicare, să nu depindă de negocieri bilaterale îndelungate și să fie adaptate la situația actuală a prețurilor excesive și a prețurilor extrem de volatile ale gazelor. În special, ar trebui să fie introduse norme implicite mai clare pentru compensarea costurilor gazelor furnizate și, în spirit de solidaritate între statele membre, pentru limitarea costurilor suplimentare potențiale pe care statul membru care acordă ajutor de solidaritate ar putea să le perceapă. Normele privind măsurile de solidaritate în temeiul articolului 13 din Regulamentul (UE) 2017/1938 ar trebui să rămână aplicabile, cu excepția cazului în care se prevede în mod expres altfel. |
| --- | --- |

(78)

În pofida unei obligații legale de a încheia acorduri bilaterale de solidaritate până la 1 decembrie 2018, au fost finalizate doar câteva astfel de acorduri, ceea ce periclitează punerea în aplicare a obligației legale de a acorda sprijin de solidaritate într-o situație de urgență. Propunerea Comisiei de regulament privind piețele interne ale gazelor din surse regenerabile, gazelor naturale și hidrogenului a inclus un prim model de acord de solidaritate. Cu toate acestea, întrucât modelul respectiv a fost elaborat înainte de invadarea Ucrainei de către Federația Rusă, având în vedere situația actuală de penurie extremă de gaze și de creștere fulminantă a prețurilor, precum și necesitatea urgentă de a dispune deja de norme implicite temporare pentru iarna următoare, este oportun să se creeze un cadru temporar al normelor implicite pentru acordarea ajutorului de solidaritate necesar prin derogare de la articolul 13 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) 2017/1938, care să fie eficace și ușor de pus în aplicare, să nu depindă de negocieri bilaterale îndelungate și să fie adaptate la situația actuală a prețurilor excesive și a prețurilor extrem de volatile ale gazelor. În special, ar trebui să fie introduse norme implicite mai clare pentru compensarea costurilor gazelor furnizate și, în spirit de solidaritate între statele membre, pentru limitarea costurilor suplimentare potențiale pe care statul membru care acordă ajutor de solidaritate ar putea să le perceapă. Normele privind măsurile de solidaritate în temeiul articolului 13 din Regulamentul (UE) 2017/1938 ar trebui să rămână aplicabile, cu excepția cazului în care se prevede în mod expres altfel.

| (79) | Solidaritatea ar trebui, în principiu, să se bazeze pe o compensație echitabilă plătită direct de statul membru care solicită ajutor de solidaritate sau de entitățile delegate de acesta. Compensația ar trebui să acopere prețul gazului, orice costuri reale sau potențiale de stocare, transportul transfrontalier și costurile conexe. Compensația ar trebui să fie echitabilă, atât pentru statele membre care solicită ajutor de solidaritate, cât și pentru statele membre care acordă ajutor de solidaritate. |
| --- | --- |

(79)

Solidaritatea ar trebui, în principiu, să se bazeze pe o compensație echitabilă plătită direct de statul membru care solicită ajutor de solidaritate sau de entitățile delegate de acesta. Compensația ar trebui să acopere prețul gazului, orice costuri reale sau potențiale de stocare, transportul transfrontalier și costurile conexe. Compensația ar trebui să fie echitabilă, atât pentru statele membre care solicită ajutor de solidaritate, cât și pentru statele membre care acordă ajutor de solidaritate.

| (80) | Criza actuală conduce la niveluri ale prețurilor și la vârfuri recurente ale prețurilor care depășesc cu mult situația unei posibile crize a aprovizionării la momentul adoptării Regulamentului (UE) 2017/1938. Volatilitatea prețurilor intrazilnice care caracterizează în prezent piața gazelor naturale ca urmare a actualei crize a gazelor ar trebui, prin urmare, să fie luată în considerare atunci când se stabilește cuantumul compensației pentru statele membre care acordă ajutor de solidaritate. Pe baza principiului solidarității și pentru a evita stabilirea de prețuri în condiții de piață extreme, ar fi problematic să se ia prețul de piață intrazilnic fluctuant ca bază a prețului implicit al măsurii de solidaritate. Prețul gazelor ar trebui să reflecte prețul mediu al pieței pentru ziua următoare din ziua precedentă solicitării ajutorului de solidaritate din statul membru care acordă ajutor de solidaritate. Ținând seama de acest lucru, compensația se bazează în continuare pe „prețul pieței”, astfel cum se prevede în Recomandarea (UE) 2018/177 a Comisiei (14). Prețul mediu al pieței pentru ziua următoare este mai independent de volatilitate și de prețurile spot foarte ridicate în situații de criză și, ca atare, limitează orice stimulente neloiale. |
| --- | --- |

(80)

Criza actuală conduce la niveluri ale prețurilor și la vârfuri recurente ale prețurilor care depășesc cu mult situația unei posibile crize a aprovizionării la momentul adoptării Regulamentului (UE) 2017/1938. Volatilitatea prețurilor intrazilnice care caracterizează în prezent piața gazelor naturale ca urmare a actualei crize a gazelor ar trebui, prin urmare, să fie luată în considerare atunci când se stabilește cuantumul compensației pentru statele membre care acordă ajutor de solidaritate. Pe baza principiului solidarității și pentru a evita stabilirea de prețuri în condiții de piață extreme, ar fi problematic să se ia prețul de piață intrazilnic fluctuant ca bază a prețului implicit al măsurii de solidaritate. Prețul gazelor ar trebui să reflecte prețul mediu al pieței pentru ziua următoare din ziua precedentă solicitării ajutorului de solidaritate din statul membru care acordă ajutor de solidaritate. Ținând seama de acest lucru, compensația se bazează în continuare pe „prețul pieței”, astfel cum se prevede în Recomandarea (UE) 2018/177 a Comisiei (14). Prețul mediu al pieței pentru ziua următoare este mai independent de volatilitate și de prețurile spot foarte ridicate în situații de criză și, ca atare, limitează orice stimulente neloiale.

| (81) | Astfel cum s-a subliniat în Recomandarea (UE) 2018/177, costurile pagubelor cauzate sectorului industrial care a suportat restricționări pot fi acoperite prin sistemele de compensații numai dacă acestea nu se reflectă în prețul gazelor pe care trebuie să îl plătească statul membru care solicită ajutor de solidaritate și statul membru care a solicitat ajutor de solidaritate nu ar trebui să plătească compensații pentru aceleași costuri de două ori. Având în vedere circumstanțele excepționale în care prețurile gazelor au atins niveluri fără precedent, un stat membru care beneficiază de ajutor de solidaritate nu ar trebui să fie automat obligat să acopere integral alte costuri, cum ar fi daunele sau costurile procedurilor judiciare care apar în statul membru care acordă ajutor de solidaritate, cu excepția cazului în care se convine asupra unei alte soluții în cadrul unui acord de solidaritate. Experiența a demonstrat că obligația statului membru care primește ajutor de solidaritate de a suporta integral riscul financiar pentru toate costurile de compensare directe sau indirecte care ar putea rezulta din acordarea de ajutor de solidaritate reprezintă un obstacol esențial în calea încheierii de acorduri de solidaritate. Răspunderea nelimitată ar trebui, prin urmare, să fie redusă în cadrul normelor implicite pentru acordurile de solidaritate, pentru a permite încheierea acordurilor în curs cât mai curând posibil, deoarece acordurile respective reprezintă o piatră de temelie a Regulamentului (UE) 2017/1938, reflectând principiul unional al solidarității energetice. În măsura în care compensația pentru costurile indirecte nu depășește 100 % din prețul gazelor naturale, este justificată și nu este acoperită de prețul gazelor, costurile respective ar trebui să fie acoperite de statul membru destinatar.
  Cu toate acestea, în cazul în care costurile solicitate depășesc 100 % din prețul gazelor naturale, Comisia ar trebui, după consultarea autorităților competente relevante, să stabilească o compensație echitabilă a costurilor și, prin urmare, să aibă posibilitatea de a verifica dacă limitarea compensării costurilor este adecvată. Prin urmare, Comisia ar trebui să poată permite o compensație diferită de cea prevăzută în Regulamentul (UE) 2017/1938 în cazuri individuale, ținând seama de circumstanțele specifice ale cazurilor respective, inclusiv de măsurile de economisire a gazelor și de reducere a cererii de gaze, precum și de principiul solidarității energetice. În cadrul evaluării, Comisia ar trebui să acorde atenția cuvenită evitării costurilor indirecte excesive ca urmare a restricționării sau deconectării consumatorilor de gaze. |
| --- | --- |

(81)

Astfel cum s-a subliniat în Recomandarea (UE) 2018/177, costurile pagubelor cauzate sectorului industrial care a suportat restricționări pot fi acoperite prin sistemele de compensații numai dacă acestea nu se reflectă în prețul gazelor pe care trebuie să îl plătească statul membru care solicită ajutor de solidaritate și statul membru care a solicitat ajutor de solidaritate nu ar trebui să plătească compensații pentru aceleași costuri de două ori. Având în vedere circumstanțele excepționale în care prețurile gazelor au atins niveluri fără precedent, un stat membru care beneficiază de ajutor de solidaritate nu ar trebui să fie automat obligat să acopere integral alte costuri, cum ar fi daunele sau costurile procedurilor judiciare care apar în statul membru care acordă ajutor de solidaritate, cu excepția cazului în care se convine asupra unei alte soluții în cadrul unui acord de solidaritate. Experiența a demonstrat că obligația statului membru care primește ajutor de solidaritate de a suporta integral riscul financiar pentru toate costurile de compensare directe sau indirecte care ar putea rezulta din acordarea de ajutor de solidaritate reprezintă un obstacol esențial în calea încheierii de acorduri de solidaritate. Răspunderea nelimitată ar trebui, prin urmare, să fie redusă în cadrul normelor implicite pentru acordurile de solidaritate, pentru a permite încheierea acordurilor în curs cât mai curând posibil, deoarece acordurile respective reprezintă o piatră de temelie a Regulamentului (UE) 2017/1938, reflectând principiul unional al solidarității energetice. În măsura în care compensația pentru costurile indirecte nu depășește 100 % din prețul gazelor naturale, este justificată și nu este acoperită de prețul gazelor, costurile respective ar trebui să fie acoperite de statul membru destinatar.

Cu toate acestea, în cazul în care costurile solicitate depășesc 100 % din prețul gazelor naturale, Comisia ar trebui, după consultarea autorităților competente relevante, să stabilească o compensație echitabilă a costurilor și, prin urmare, să aibă posibilitatea de a verifica dacă limitarea compensării costurilor este adecvată. Prin urmare, Comisia ar trebui să poată permite o compensație diferită de cea prevăzută în Regulamentul (UE) 2017/1938 în cazuri individuale, ținând seama de circumstanțele specifice ale cazurilor respective, inclusiv de măsurile de economisire a gazelor și de reducere a cererii de gaze, precum și de principiul solidarității energetice. În cadrul evaluării, Comisia ar trebui să acorde atenția cuvenită evitării costurilor indirecte excesive ca urmare a restricționării sau deconectării consumatorilor de gaze.

| (82) | Normele prezentului regulament referitoare la plata despăgubirilor pentru măsurile de solidaritate între statele membre nu aduc atingere principiilor despăgubirii pentru daune în temeiul dreptului constituțional național. |
| --- | --- |

(82)

Normele prezentului regulament referitoare la plata despăgubirilor pentru măsurile de solidaritate între statele membre nu aduc atingere principiilor despăgubirii pentru daune în temeiul dreptului constituțional național.

| (83) | Încheierea de acorduri de solidaritate cu statele membre învecinate, astfel cum se prevede la articolul 13 alineatul (10) din Regulamentul (UE) 2017/1938, este instrumentul cel mai adecvat pentru punerea în aplicare a obligației de a acorda ajutor de solidaritate în temeiul articolului 13 alineatul (1) și (2) din regulamentul respectiv. Prin urmare, statelor membre ar trebui să li se permită să se abată de la normele de compensare implicită prevăzute în prezentul regulament, dacă convin asupra altor norme dintr-un acord de solidaritate. Statele membre ar trebui în special să își păstreze posibilitatea de a conveni bilateral asupra unor compensații suplimentare, care să acopere alte costuri, precum costurile totale suportate în urma obligației de a plăti o compensație în statul membru care acordă ajutor de solidaritate, inclusiv costurile pagubelor cauzate sectorului industrial care a suportat restricționări. În acordurile bilaterale de solidaritate, astfel de costuri pot fi incluse în compensație în cazul în care legislația națională prevede obligația de a se plăti despăgubiri sectorului industrial care a suportat restricționări, inclusiv compensații pentru daunele economice, în plus față de prețul gazelor. |
| --- | --- |

(83)

Încheierea de acorduri de solidaritate cu statele membre învecinate, astfel cum se prevede la articolul 13 alineatul (10) din Regulamentul (UE) 2017/1938, este instrumentul cel mai adecvat pentru punerea în aplicare a obligației de a acorda ajutor de solidaritate în temeiul articolului 13 alineatul (1) și (2) din regulamentul respectiv. Prin urmare, statelor membre ar trebui să li se permită să se abată de la normele de compensare implicită prevăzute în prezentul regulament, dacă convin asupra altor norme dintr-un acord de solidaritate. Statele membre ar trebui în special să își păstreze posibilitatea de a conveni bilateral asupra unor compensații suplimentare, care să acopere alte costuri, precum costurile totale suportate în urma obligației de a plăti o compensație în statul membru care acordă ajutor de solidaritate, inclusiv costurile pagubelor cauzate sectorului industrial care a suportat restricționări. În acordurile bilaterale de solidaritate, astfel de costuri pot fi incluse în compensație în cazul în care legislația națională prevede obligația de a se plăti despăgubiri sectorului industrial care a suportat restricționări, inclusiv compensații pentru daunele economice, în plus față de prețul gazelor.

| (84) | Ca măsură de ultimă instanță, mecanismul de solidaritate implicit ar trebui să fie declanșat de un stat membru care solicită ajutor de solidaritate numai în cazul în care piața nu reușește să ofere volumele de gaze necesare, incluzând GNL și cele oferite în mod voluntar de către consumatorii neprotejați, pentru a satisface cererea clienților protejați în virtutea principiului solidarității. În temeiul Regulamentului (UE) 2017/1938, statele membre trebuie să fi epuizat toate măsurile din planurile lor de urgență, inclusiv restricționarea forțată la nivelul clienților protejați în virtutea principiului solidarității. |
| --- | --- |

(84)

Ca măsură de ultimă instanță, mecanismul de solidaritate implicit ar trebui să fie declanșat de un stat membru care solicită ajutor de solidaritate numai în cazul în care piața nu reușește să ofere volumele de gaze necesare, incluzând GNL și cele oferite în mod voluntar de către consumatorii neprotejați, pentru a satisface cererea clienților protejați în virtutea principiului solidarității. În temeiul Regulamentului (UE) 2017/1938, statele membre trebuie să fi epuizat toate măsurile din planurile lor de urgență, inclusiv restricționarea forțată la nivelul clienților protejați în virtutea principiului solidarității.

| (85) | Caracterul urgent și consecințele unei eventuale activări a mecanismului de solidaritate ar trebui să determine cooperarea strânsă dintre statele membre implicate, Comisie și managerii de criză competenți desemnați de statele membre în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (g) din Regulamentul (UE) 2017/1938. Prin urmare, cererea ar trebui comunicată tuturor părților în timp util și ar trebui să conțină un set minim de elemente care să permită statelor membre care acordă ajutor de solidaritate să răspundă fără întârziere. Răspunsul furnizat de statele membre care acordă ajutor de solidaritate ar trebui să includă informații privind volumul de gaze care ar putea fi furnizată statului membru care solicită ajutor de solidaritate, inclusiv volumele care ar putea fi eliberate atunci când se aplică măsuri nebazate pe piață. Statele membre pot conveni asupra unor modalități tehnice și de coordonare suplimentare pentru a facilita răspunsul în timp util la o solicitare de ajutor de solidaritate. Atunci când acordă ajutor de solidaritate, statele membre și autoritățile lor competente ar trebui să asigure siguranța în funcționare și fiabilitatea sistemului. |
| --- | --- |

(85)

Caracterul urgent și consecințele unei eventuale activări a mecanismului de solidaritate ar trebui să determine cooperarea strânsă dintre statele membre implicate, Comisie și managerii de criză competenți desemnați de statele membre în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (g) din Regulamentul (UE) 2017/1938. Prin urmare, cererea ar trebui comunicată tuturor părților în timp util și ar trebui să conțină un set minim de elemente care să permită statelor membre care acordă ajutor de solidaritate să răspundă fără întârziere. Răspunsul furnizat de statele membre care acordă ajutor de solidaritate ar trebui să includă informații privind volumul de gaze care ar putea fi furnizată statului membru care solicită ajutor de solidaritate, inclusiv volumele care ar putea fi eliberate atunci când se aplică măsuri nebazate pe piață. Statele membre pot conveni asupra unor modalități tehnice și de coordonare suplimentare pentru a facilita răspunsul în timp util la o solicitare de ajutor de solidaritate. Atunci când acordă ajutor de solidaritate, statele membre și autoritățile lor competente ar trebui să asigure siguranța în funcționare și fiabilitatea sistemului.

| (86) | Statul membru care solicită ajutor de solidaritate ar trebui să poată beneficia de ajutor de solidaritate din partea mai multor state membre. Mecanismul de solidaritate implicit ar trebui să fie declanșat numai în cazul în care statul membru care acordă ajutor de solidaritate nu a încheiat niciun acord bilateral cu statul membru care solicită ajutor de solidaritate. Dacă între statul membru care solicită ajutor de solidaritate și statul membru care acordă ajutor de solidaritate s-a încheiat un acord bilateral, acordul respectiv ar trebui să prevaleze și să se aplice între cele două state. |
| --- | --- |

(86)

Statul membru care solicită ajutor de solidaritate ar trebui să poată beneficia de ajutor de solidaritate din partea mai multor state membre. Mecanismul de solidaritate implicit ar trebui să fie declanșat numai în cazul în care statul membru care acordă ajutor de solidaritate nu a încheiat niciun acord bilateral cu statul membru care solicită ajutor de solidaritate. Dacă între statul membru care solicită ajutor de solidaritate și statul membru care acordă ajutor de solidaritate s-a încheiat un acord bilateral, acordul respectiv ar trebui să prevaleze și să se aplice între cele două state.

| (87) | Comisia ar trebui să fie în măsură să monitorizeze aplicarea mecanismului de solidaritate implicit și, dacă se consideră necesar, ar trebui să fie în măsură să faciliteze corelarea solicitărilor de ajutor de solidaritate. În acest scop, Comisia ar trebui să prevadă o platformă interactivă, care ar trebui să servească drept model și să permită transmiterea continuă și în timp real a solicitărilor de ajutor de solidaritate și cuplarea acestora cu volumele disponibile respective. |
| --- | --- |

(87)

Comisia ar trebui să fie în măsură să monitorizeze aplicarea mecanismului de solidaritate implicit și, dacă se consideră necesar, ar trebui să fie în măsură să faciliteze corelarea solicitărilor de ajutor de solidaritate. În acest scop, Comisia ar trebui să prevadă o platformă interactivă, care ar trebui să servească drept model și să permită transmiterea continuă și în timp real a solicitărilor de ajutor de solidaritate și cuplarea acestora cu volumele disponibile respective.

| (88) | Statele membre și părțile contractante la Comunitatea Energiei pot, de asemenea, să încheie acorduri voluntare pentru aplicarea măsurilor de solidaritate. |
| --- | --- |

(88)

Statele membre și părțile contractante la Comunitatea Energiei pot, de asemenea, să încheie acorduri voluntare pentru aplicarea măsurilor de solidaritate.

| (89) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (15). |
| --- | --- |

(89)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (15).

| (90) | Întrucât obiectivul prezentului regulament nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității și astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat, |
| --- | --- |

(90)

Întrucât obiectivul prezentului regulament nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității și astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

OBIECT ȘI DEFINIȚII

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește norme temporare cu privire la:

| (a) | instituirea accelerată a unui serviciu care să permită agregarea cererii și achiziționarea în comun de gaze de întreprinderi stabilite în Uniune; |
| --- | --- |

(a)

instituirea accelerată a unui serviciu care să permită agregarea cererii și achiziționarea în comun de gaze de întreprinderi stabilite în Uniune;

| (b) | platforma de rezervare a capacității secundare și platforme de transparență pentru instalații de GNL și pentru instalațiile de înmagazinare a gazelor; |
| --- | --- |

(b)

platforma de rezervare a capacității secundare și platforme de transparență pentru instalații de GNL și pentru instalațiile de înmagazinare a gazelor;

| (c) | managementul congestiei în rețelele de transport al gazelor. |
| --- | --- |

(c)

managementul congestiei în rețelele de transport al gazelor.

(2)   Prezentul regulament introduce mecanisme temporare de protecție a cetățenilor și a economiei împotriva prețurilor excesive, prin intermediul unui mecanism temporar de gestionare a volatilității intrazilnice în cazul variațiilor excesive ale prețurilor și un indice de referință ad-hoc pentru GNL, pe care îl elaborează Agenția Uniunii Europene pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER).

(3)   Prezentul regulament stabilește măsuri temporare, pentru cazul unei situații de urgență în sectorul gazelor, pentru distribuția transfrontalieră echitabilă a gazelor, pentru garantarea furnizării gazelor pentru cei mai importanți consumatori și asigurarea acordării ajutorului de solidaritate transfrontalier

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „întreprindere din sectorul gazelor naturale” înseamnă o persoană fizică sau juridică care desfășoară cel puțin una dintre următoarele activități: producție, transport, distribuție, furnizare, achiziționare sau înmagazinare de gaze naturale, inclusiv a gazelor naturale lichefiate (GNL), și care are atribuții comerciale, tehnice sau de întreținere legate de respectivele activități, fără a include însă clienții finali; |
| --- | --- |

1.

„întreprindere din sectorul gazelor naturale” înseamnă o persoană fizică sau juridică care desfășoară cel puțin una dintre următoarele activități: producție, transport, distribuție, furnizare, achiziționare sau înmagazinare de gaze naturale, inclusiv a gazelor naturale lichefiate (GNL), și care are atribuții comerciale, tehnice sau de întreținere legate de respectivele activități, fără a include însă clienții finali;

| 2. | „instalație de GNL” înseamnă un terminal utilizat pentru lichefierea gazelor naturale sau pentru importul, descărcarea și regazeificarea GNL și care include serviciile auxiliare și instalațiile de înmagazinare temporară necesare pentru procesul de regazeificare a GNL și livrarea ulterioară către sistemul de transport, dar care nu include nicio parte a terminalelor GNL utilizate pentru înmagazinare; |
| --- | --- |

2.

„instalație de GNL” înseamnă un terminal utilizat pentru lichefierea gazelor naturale sau pentru importul, descărcarea și regazeificarea GNL și care include serviciile auxiliare și instalațiile de înmagazinare temporară necesare pentru procesul de regazeificare a GNL și livrarea ulterioară către sistemul de transport, dar care nu include nicio parte a terminalelor GNL utilizate pentru înmagazinare;

| 3. | „instalație de înmagazinare a gazelor” înseamnă o instalație utilizată pentru înmagazinarea gazelor naturale și care este deținută sau exploatată de o întreprindere din sectorul gazelor naturale, incluzând partea instalațiilor de GNL utilizate pentru înmagazinare, dar excluzând partea utilizată pentru activitățile de producție, precum și instalațiile rezervate exclusiv pentru operatorii de sistem de transport în vederea îndeplinirii atribuțiilor lor; |
| --- | --- |

3.

„instalație de înmagazinare a gazelor” înseamnă o instalație utilizată pentru înmagazinarea gazelor naturale și care este deținută sau exploatată de o întreprindere din sectorul gazelor naturale, incluzând partea instalațiilor de GNL utilizate pentru înmagazinare, dar excluzând partea utilizată pentru activitățile de producție, precum și instalațiile rezervate exclusiv pentru operatorii de sistem de transport în vederea îndeplinirii atribuțiilor lor;

| 4. | „prestator de servicii” înseamnă o întreprindere stabilită în Uniune și contractată de Comisie printr-o procedură de achiziții în temeiul Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 pentru a organiza achiziționarea în comun și pentru a îndeplini sarcinile menționate la articolul 7 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

4.

„prestator de servicii” înseamnă o întreprindere stabilită în Uniune și contractată de Comisie printr-o procedură de achiziții în temeiul Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 pentru a organiza achiziționarea în comun și pentru a îndeplini sarcinile menționate la articolul 7 din prezentul regulament;

| 5. | „instrument informatic” înseamnă un instrument informatic prin intermediul căruia prestatorul de servicii agregă cererea întreprinderilor din sectorul gazelor naturale și a întreprinderilor care consumă gaze și caută oferte de la furnizori sau de la producători de gaze naturale care să corespundă cererii agregate respective; |
| --- | --- |

5.

„instrument informatic” înseamnă un instrument informatic prin intermediul căruia prestatorul de servicii agregă cererea întreprinderilor din sectorul gazelor naturale și a întreprinderilor care consumă gaze și caută oferte de la furnizori sau de la producători de gaze naturale care să corespundă cererii agregate respective;

| 6. | „tranzacționare GNL” înseamnă oferte de cumpărare, oferte de vânzare sau tranzacții pentru cumpărarea sau vânzarea de GNL:






  (a) | care specifică livrarea în Uniune; |
| --- | --- | --- |

6.

„tranzacționare GNL” înseamnă oferte de cumpărare, oferte de vânzare sau tranzacții pentru cumpărarea sau vânzarea de GNL:

(a)

care specifică livrarea în Uniune;

| (b) | care au ca rezultat livrarea în Uniune; sau |
| --- | --- |

(b)

care au ca rezultat livrarea în Uniune; sau

| (c) | în care o contraparte regazeifică GNL la un terminal din Uniune; |
| --- | --- |

(c)

în care o contraparte regazeifică GNL la un terminal din Uniune;

| 7. | „date de piață privind GNL” înseamnă evidențe ale ofertelor de cumpărare, ale ofertelor de vânzare sau ale tranzacțiilor cu GNL, împreună cu informațiile corespunzătoare, astfel cum se specifică la articolul 21 alineatul (1); |
| --- | --- |

7.

„date de piață privind GNL” înseamnă evidențe ale ofertelor de cumpărare, ale ofertelor de vânzare sau ale tranzacțiilor cu GNL, împreună cu informațiile corespunzătoare, astfel cum se specifică la articolul 21 alineatul (1);

| 8. | „participant la piața GNL” înseamnă orice persoană fizică sau juridică, indiferent de locul de înregistrare sau de domiciliu al persoanei respective, care efectuează tranzacții cu GNL; |
| --- | --- |

8.

„participant la piața GNL” înseamnă orice persoană fizică sau juridică, indiferent de locul de înregistrare sau de domiciliu al persoanei respective, care efectuează tranzacții cu GNL;

| 9. | „evaluarea prețului GNL” înseamnă stabilirea unui preț de referință zilnic pentru tranzacționarea GNL în conformitate cu o metodologie care urmează să fie stabilită de ACER; |
| --- | --- |

9.

„evaluarea prețului GNL” înseamnă stabilirea unui preț de referință zilnic pentru tranzacționarea GNL în conformitate cu o metodologie care urmează să fie stabilită de ACER;

| 10. | „indice de referință pentru GNL” înseamnă stabilirea unei diferențe între evaluarea zilnică a prețului GNL și prețul de decontare pentru contractele TTF Gas Futures cu scadența cea mai apropiată, stabilit zilnic de ICE Endex Markets B.V.; |
| --- | --- |

10.

„indice de referință pentru GNL” înseamnă stabilirea unei diferențe între evaluarea zilnică a prețului GNL și prețul de decontare pentru contractele TTF Gas Futures cu scadența cea mai apropiată, stabilit zilnic de ICE Endex Markets B.V.;

| 11. | „loc de tranzacționare” înseamnă oricare dintre următoarele:






  (a) | „piață reglementată”, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 21 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- | --- |

11.

„loc de tranzacționare” înseamnă oricare dintre următoarele:

(a)

„piață reglementată”, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 21 din Directiva 2014/65/UE;

| (b) | „sistem multilateral de tranzacționare”, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 22 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(b)

„sistem multilateral de tranzacționare”, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 22 din Directiva 2014/65/UE;

| (c) | „sistem organizat de tranzacționare”, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 23 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

(c)

„sistem organizat de tranzacționare”, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 23 din Directiva 2014/65/UE;

| 12. | „instrument financiar derivat pe mărfuri energetice” înseamnă un instrument financiar derivat, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (1) punctul 30 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (16), tranzacționat într-un loc de tranzacționare și al cărui suport este energia electrică sau gazul și a cărui scadență nu depășește 12 luni; |
| --- | --- |

12.

„instrument financiar derivat pe mărfuri energetice” înseamnă un instrument financiar derivat, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (1) punctul 30 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (16), tranzacționat într-un loc de tranzacționare și al cărui suport este energia electrică sau gazul și a cărui scadență nu depășește 12 luni;

16

| 13. | „autoritate competentă”, dacă nu se specifică altfel, înseamnă o autoritate competentă în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 26 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

13.

„autoritate competentă”, dacă nu se specifică altfel, înseamnă o autoritate competentă în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 26 din Directiva 2014/65/UE;

| 14. | „volum critic de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică” înseamnă consumul maxim de gaze necesar în sectorul energiei electrice pentru a asigura adecvarea în scenariul cel mai pesimist simulat în evaluarea adecvării pentru perioada de iarnă în temeiul articolului 9 din Regulamentul (UE) 2019/941 al Parlamentului European și al Consiliului (17). |
| --- | --- |

14.

„volum critic de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică” înseamnă consumul maxim de gaze necesar în sectorul energiei electrice pentru a asigura adecvarea în scenariul cel mai pesimist simulat în evaluarea adecvării pentru perioada de iarnă în temeiul articolului 9 din Regulamentul (UE) 2019/941 al Parlamentului European și al Consiliului (17).

17

| 15. | „client protejat” înseamnă un client protejat astfel cum este definit la articolul 2 punctul 5 din Regulamentul (UE) 2017/1938; |
| --- | --- |

15.

„client protejat” înseamnă un client protejat astfel cum este definit la articolul 2 punctul 5 din Regulamentul (UE) 2017/1938;

| 16. | „client protejat în virtutea principiului solidarității” înseamnă un client protejat în virtutea principiului solidarității astfel cum este definit la articolul 2 punctul 6 din Regulamentul (UE) 2017/1938. |
| --- | --- |

16.

„client protejat în virtutea principiului solidarității” înseamnă un client protejat în virtutea principiului solidarității astfel cum este definit la articolul 2 punctul 6 din Regulamentul (UE) 2017/1938.

CAPITOLUL II

O MAI BUNĂ COORDONARE A ACHIZIȚIILOR DE GAZE

SECȚIUNEA 1

Coordonarea achizițiilor de gaze în Uniune

Articolul 3

Transparența și schimbul de informații

(1)   Exclusiv în scopul unei mai bune coordonări, întreprinderile din sectorul gazelor naturale sau întreprinderile consumatoare de gaze naturale stabilite în Uniune sau autoritățile statelor membre care intenționează să lanseze o licitație pentru achiziționarea de gaze sau să inițieze negocieri cu producători sau cu furnizori de gaze naturale din țări terțe cu privire la achiziționarea de gaze, cu un volum mai mare de 5 TWh/an, informează Comisia și, după caz, statul membru în care sunt stabilite întreprinderile respective cu privire la încheierea unui contract de furnizare a gazelor naturale sau a unui memorandum de înțelegere sau la lansarea unei licitații pentru achiziționarea de gaze.

Notificarea în temeiul primului paragraf este efectuată cu cel puțin șase săptămâni înainte de încheierea sau lansarea preconizată sau într-un termen mai scurt, cu condiția ca negocierile să fie deschise mai aproape de data semnării contractului, dar nu mai târziu de două săptămâni înainte de încheierea sau lansarea preconizată. Această notificare se limitează la următoarele informații de bază:

| (a) | identitatea partenerului sau partenerilor contractuali sau scopul licitației de achiziționare a gazelor naturale; |
| --- | --- |

(a)

identitatea partenerului sau partenerilor contractuali sau scopul licitației de achiziționare a gazelor naturale;

| (b) | volumele relevante; |
| --- | --- |

(b)

volumele relevante;

| (c) | datele relevante; și |
| --- | --- |

(c)

datele relevante; și

| (d) | prestatorul de servicii care organizează astfel de achiziții sau licitații în numele unui stat membru, după caz. |
| --- | --- |

(d)

prestatorul de servicii care organizează astfel de achiziții sau licitații în numele unui stat membru, după caz.

(2)   În cazul în care Comisia consideră că o coordonare suplimentară în ceea ce privește lansarea unei licitații pentru achiziționarea de gaze sau achiziții planificate de gaze de către întreprinderi din sectorul gazelor naturale sau de întreprinderi consumatoare de gaze stabilite în Uniune sau de autoritățile statelor membre ar putea îmbunătăți funcționarea achiziționării în comun sau că lansarea unei licitații pentru achiziționarea de gaze sau achizițiile planificate de gaze pot avea un impact negativ asupra pieței interne, asupra siguranței aprovizionării sau asupra solidarității energetice, Comisia poate emite o recomandare adresată întreprinderilor din sectorul gazelor naturale sau întreprinderilor consumatoare de gaze stabilite în Uniune sau autorităților statelor membre pentru a lua în considerare măsuri adecvate. În acest caz, Comisia, după caz, informează statul membru în care este stabilită întreprinderea.

(3)   Comisia informează comitetul director ad-hoc menționat la articolul 4 înainte de a emite oricare dintre recomandările prevăzute la alineatul (2).

(4)   Dacă se furnizează informații Comisiei în conformitate cu alineatul (1), entitățile care furnizează informațiile pot indica dacă vreo parte a informațiilor, fie ele comerciale sau alte informații a căror divulgare ar putea afecta activitățile părților implicate, urmează să fie considerate confidențiale și dacă informațiile furnizate pot fi comunicate altor state membre.

(5)   Cererile de tratament confidențial în temeiul prezentului articol nu limitează accesul Comisiei la informațiile confidențiale. Comisia se asigură că accesul la informațiile confidențiale este strict limitat la serviciile Comisiei pentru care este absolut necesar să dispună de informațiile respective. Reprezentanții Comisiei tratează astfel de informații cu confidențialitatea cuvenită.

(6)   Fără a aduce atingere articolului 346 din TFUE, informațiile confidențiale fac obiectul unui schimb cu Comisia și cu alte autorități relevante numai în cazul în care un astfel de schimb este necesar pentru aplicarea prezentului regulament. Informațiile care fac obiectul schimbului se limitează la informații relevante și proporționale cu scopul urmărit. Un astfel de schimb de informații păstrează confidențialitatea informațiilor respective și protejează interesele în materie de securitate și interesele comerciale ale entităților care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament și aplică instrumente eficace de protecție fizică a datelor. Toate serverele și informațiile sunt amplasate și stocate fizic pe teritoriul Uniunii.

Articolul 4

Comitetul director ad-hoc

(1)   Se instituie un comitet director ad-hoc pentru a facilita coordonarea agregării cererii și a achiziționării în comun.

(2)   Comitetul director ad-hoc este instituit de Comisie în termen de șase săptămâni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament; acesta este constituit din câte un reprezentant al fiecărui stat membru și unul al Comisiei. Reprezentanții părților contractante la Comunitatea Energiei pot participa la comitetul director ad–hoc la invitația Comisiei, în toate chestiunile de interes comun. Comisia prezidează reuniunile comitetului director ad-hoc.

(3)   Comitetul director ad-hoc își adoptă propriul regulament de procedură cu majoritate calificată în termen de o lună de la instituirea sa.

(4)   Comisia consultă comitetul director ad-hoc cu privire la proiectul de recomandare transmis de Comisie în temeiul articolului 3 alineatul (2), în special în ceea ce privește măsura în care achizițiile relevante de gaze sau o licitație pentru achiziționarea de gaze sporesc siguranța aprovizionării în Uniune și sunt compatibile cu principiul solidarității energetice.

(5)   Comisia va informa, de asemenea, comitetul director ad-hoc cu privire la impactul participării întreprinderilor la achiziția în comun organizată de prestatorul de servicii asupra siguranței aprovizionării în Uniune și asupra solidarității energetice, după caz.

(6)   În cazul în care le sunt transmise informații confidențiale în conformitate cu articolul 3 alineatul (6), membrii comitetului director ad-hoc tratează astfel de informații cu confidențialitatea cuvenită. Informațiile care fac obiectul schimbului se limitează la informații care sunt relevante și proporționale cu scopul unui astfel de schimb.

SECȚIUNEA 2

Agregarea cererii și achiziționarea în comun

Articolul 5

Contract temporar de servicii cu un prestator de servicii

(1)   Prin derogare de la articolul 176 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046, Comisia contractează serviciile necesare ale unei entități stabilite în Uniune prin intermediul unei proceduri de achiziții publice în temeiul Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046, acționând în calitate de prestator de servicii pentru îndeplinirea sarcinilor prevăzute la articolul 7 din prezentul regulament.

(2)   Contractul de servicii cu prestatorul de servicii selectat stabilește dreptul de proprietate asupra informațiilor obținute de prestatorul de servicii și prevede un posibil transfer al informațiilor respective către Comisie la rezilierea sau la expirarea contractului de servicii.

(3)   Comisia definește în contractul de servicii aspectele practice ale funcționării prestatorului de servicii, inclusiv utilizarea instrumentului informatic, măsurile de securitate, moneda sau monedele, regimul de plată și obligațiile.

(4)   Contractul de servicii cu prestatorul de servicii rezervă Comisiei dreptul de a-l monitoriza și audita. În acest scop, Comisia are acces deplin la informațiile deținute de prestatorul de servicii.

(5)   Comisia poate solicita prestatorului de servicii să furnizeze toate informațiile necesare pentru îndeplinirea sarcinilor menționate la articolul 7 și pentru a permite Comisiei să verifice îndeplinirea de către întreprinderile din sectorul gazelor naturale și de către întreprinderile consumatoare de gaze a obligațiilor care decurg din articolul 10.

Articolul 6

Criterii de selectare a prestatorului de servicii

(1)   Prestatorul de servicii este selectat de Comisie pe baza următoarelor criterii de eligibilitate:

| (a) | Prestatorul de servicii este stabilit și are sediul operațional pe teritoriul unui stat membru. |
| --- | --- |

(a)

Prestatorul de servicii este stabilit și are sediul operațional pe teritoriul unui stat membru.

| (b) | Prestatorul de servicii are experiență în tranzacțiile transfrontaliere. |
| --- | --- |

(b)

Prestatorul de servicii are experiență în tranzacțiile transfrontaliere.

| (c) | Prestatorul de servicii nu poate fi:






  (i) | vizat de măsurile restrictive ale Uniunii adoptate în temeiul articolului 215 din TFUE, în special de măsurile restrictive ale Uniunii adoptate având în vedere acțiunile Rusiei de destabilizare a situației în Ucraina sau în raport cu acțiuni care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei; |
| --- | --- | --- |

(c)

Prestatorul de servicii nu poate fi:

(i)

vizat de măsurile restrictive ale Uniunii adoptate în temeiul articolului 215 din TFUE, în special de măsurile restrictive ale Uniunii adoptate având în vedere acțiunile Rusiei de destabilizare a situației în Ucraina sau în raport cu acțiuni care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei;

| (ii) | deținut sau controlat, direct sau indirect, de persoane fizice sau juridice, entități sau organisme vizate de astfel de măsuri restrictive ale Uniunii sau care acționează în numele sau la ordinele acestora; sau |
| --- | --- |

(ii)

deținut sau controlat, direct sau indirect, de persoane fizice sau juridice, entități sau organisme vizate de astfel de măsuri restrictive ale Uniunii sau care acționează în numele sau la ordinele acestora; sau

| (iii) | deținut sau controlat, direct sau indirect, de Federația Rusă sau de guvernul acesteia ori de orice persoană fizică sau juridică, entitate sau organism rus stabilit în Rusia sau care acționează în numele sau la ordinele acestora. |
| --- | --- |

(iii)

deținut sau controlat, direct sau indirect, de Federația Rusă sau de guvernul acesteia ori de orice persoană fizică sau juridică, entitate sau organism rus stabilit în Rusia sau care acționează în numele sau la ordinele acestora.

(2)   Fără a aduce atingere altor obligații de diligență necesară, se instituie obligații contractuale între Comisie și prestatorul de servicii pentru a se asigura că prestatorul de servicii, atunci când își îndeplinește sarcinile în conformitate cu articolul 7, nu pune, direct sau indirect, fonduri sau resurse economice la dispoziția persoanelor fizice sau juridice, a entităților sau a organismelor care sunt:

| (a) | vizate de măsurile restrictive ale Uniunii adoptate în temeiul articolului 215 din TFUE, în special de măsurile restrictive ale Uniunii adoptate având în vedere acțiunile Rusiei de destabilizare a situației în Ucraina sau în raport cu acțiuni care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei; |
| --- | --- |

(a)

vizate de măsurile restrictive ale Uniunii adoptate în temeiul articolului 215 din TFUE, în special de măsurile restrictive ale Uniunii adoptate având în vedere acțiunile Rusiei de destabilizare a situației în Ucraina sau în raport cu acțiuni care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei;

| (b) | deținute sau controlate, direct sau indirect, de persoane fizice sau juridice, entități sau organisme vizate de astfel de măsuri restrictive ale Uniunii sau care acționează în numele sau la ordinele acestora; sau |
| --- | --- |

(b)

deținute sau controlate, direct sau indirect, de persoane fizice sau juridice, entități sau organisme vizate de astfel de măsuri restrictive ale Uniunii sau care acționează în numele sau la ordinele acestora; sau

| (c) | deținute sau controlate, direct sau indirect, de Federația Rusă sau de guvernul acesteia ori de orice persoană fizică sau juridică, entitate sau organism rus stabilit în Rusia sau care acționează în numele sau la ordinele acestora. |
| --- | --- |

(c)

deținute sau controlate, direct sau indirect, de Federația Rusă sau de guvernul acesteia ori de orice persoană fizică sau juridică, entitate sau organism rus stabilit în Rusia sau care acționează în numele sau la ordinele acestora.

(3)   Prestatorul de servicii nu face parte dintr-o întreprindere integrată vertical care își desfășoară activitatea în domeniul producției sau furnizării de gaze naturale, astfel cum se menționează la articolul 2 punctul 20 din Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului (18), cu excepția unei entități separate în conformitate cu capitolul IV din directiva respectivă.

(4)   Comisia își stabilește criteriile de selecție și de atribuire luând în considerare, printre altele, următoarele criterii care urmează să fie specificate în cererea de oferte:

| (a) | nivelul de experiență în ceea ce privește întocmirea și desfășurarea procedurilor de licitație sau de atribuire pentru gazele naturale sau serviciile conexe, cum ar fi serviciile de transport, cu sprijinul instrumentelor informatice dedicate; |
| --- | --- |

(a)

nivelul de experiență în ceea ce privește întocmirea și desfășurarea procedurilor de licitație sau de atribuire pentru gazele naturale sau serviciile conexe, cum ar fi serviciile de transport, cu sprijinul instrumentelor informatice dedicate;

| (b) | nivelul de experiență la adaptarea la diferite necesități a procedurilor de licitație sau de atribuire, cum ar fi aspectele geografice sau calendarul; |
| --- | --- |

(b)

nivelul de experiență la adaptarea la diferite necesități a procedurilor de licitație sau de atribuire, cum ar fi aspectele geografice sau calendarul;

| (c) | nivelul de experiență la dezvoltarea de instrumente informatice pentru agregarea cererii din partea mai multor participanți și corelarea acesteia cu oferta; |
| --- | --- |

(c)

nivelul de experiență la dezvoltarea de instrumente informatice pentru agregarea cererii din partea mai multor participanți și corelarea acesteia cu oferta;

| (d) | calitatea securității sistemului informatic, în special în ceea ce privește protecția datelor și securitatea internetului; și |
| --- | --- |

(d)

calitatea securității sistemului informatic, în special în ceea ce privește protecția datelor și securitatea internetului; și

| (e) | capacitatea de identificare și de acreditare a participanților, atât din perspectiva entității juridice, cât și a capacității financiare. |
| --- | --- |

(e)

capacitatea de identificare și de acreditare a participanților, atât din perspectiva entității juridice, cât și a capacității financiare.

Articolul 7

Sarcinile prestatorului de servicii

(1)   Prestatorul de servicii organizează agregarea cererii și achiziționarea în comun și, în special:

| (a) | agregă cererea întreprinderilor din sectorul gazelor naturale și a întreprinderilor consumatoare de gaze, cu sprijinul instrumentului informatic; |
| --- | --- |

(a)

agregă cererea întreprinderilor din sectorul gazelor naturale și a întreprinderilor consumatoare de gaze, cu sprijinul instrumentului informatic;

| (b) | solicită oferte din partea furnizorilor sau a producătorilor de gaze naturale pentru a corela cererea agregată cu ajutorul instrumentului informatic; |
| --- | --- |

(b)

solicită oferte din partea furnizorilor sau a producătorilor de gaze naturale pentru a corela cererea agregată cu ajutorul instrumentului informatic;

| (c) | alocă drepturi de acces pentru furnizare, ținând seama de o distribuție proporțională între participanții mai mici și cei mai mari a volumelor de gaze oferite între întreprinderile din sectorul gazelor naturale și întreprinderile consumatoare de gaze care participă la agregarea cererii. În cazul în care cererea agregată depășește ofertele de furnizare primite, alocarea drepturilor de acces este proporțională cu cererea declarată de întreprinderile participante în etapa de agregare a cererii pentru un anumit moment și loc de livrare; |
| --- | --- |

(c)

alocă drepturi de acces pentru furnizare, ținând seama de o distribuție proporțională între participanții mai mici și cei mai mari a volumelor de gaze oferite între întreprinderile din sectorul gazelor naturale și întreprinderile consumatoare de gaze care participă la agregarea cererii. În cazul în care cererea agregată depășește ofertele de furnizare primite, alocarea drepturilor de acces este proporțională cu cererea declarată de întreprinderile participante în etapa de agregare a cererii pentru un anumit moment și loc de livrare;

| (d) | verifică, acreditează și înregistrează utilizatorii instrumentului informatic; și |
| --- | --- |

(d)

verifică, acreditează și înregistrează utilizatorii instrumentului informatic; și

| (e) | furnizează utilizatorilor instrumentului informatic sau Comisiei orice servicii auxiliare, inclusiv servicii de facilitare a încheierii contractelor, necesare pentru executarea corectă a operațiunilor, astfel cum se prevede în contractul de servicii menționat la articolul 5. |
| --- | --- |

(e)

furnizează utilizatorilor instrumentului informatic sau Comisiei orice servicii auxiliare, inclusiv servicii de facilitare a încheierii contractelor, necesare pentru executarea corectă a operațiunilor, astfel cum se prevede în contractul de servicii menționat la articolul 5.

(2)   Condițiile referitoare la sarcinile prestatorului de servicii, și anume înregistrarea utilizatorilor, publicarea și raportarea se stabilesc în contractul de servicii menționat la articolul 5.

Articolul 8

Participarea la agregarea cererii și la achiziționarea în comun

(1)   Participarea la agregarea cererii și la achiziționarea în comun este deschisă tuturor întreprinderilor din sectorul gazelor naturale și întreprinderilor consumatoare de gaze stabilite în Uniune și transparentă față de acestea, indiferent de volumul solicitat. Întreprinderile din sectorul gazelor naturale și întreprinderile consumatoare de gaze nu participă în calitate de furnizori, producători și cumpărători la agregarea cererii și la achiziționarea în comun dacă sunt:

| (a) | vizate de măsurile restrictive ale Uniunii adoptate în temeiul articolului 215 din TFUE, în special de măsurile restrictive ale Uniunii adoptate având în vedere acțiunile Rusiei de destabilizare a situației în Ucraina sau în raport cu acțiuni care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei; |
| --- | --- |

(a)

vizate de măsurile restrictive ale Uniunii adoptate în temeiul articolului 215 din TFUE, în special de măsurile restrictive ale Uniunii adoptate având în vedere acțiunile Rusiei de destabilizare a situației în Ucraina sau în raport cu acțiuni care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei;

| (b) | deținute sau controlate, direct sau indirect, de persoane fizice sau juridice, entități sau organisme vizate de astfel de măsuri restrictive ale Uniunii sau care acționează în numele sau la ordinele acestora; sau |
| --- | --- |

(b)

deținute sau controlate, direct sau indirect, de persoane fizice sau juridice, entități sau organisme vizate de astfel de măsuri restrictive ale Uniunii sau care acționează în numele sau la ordinele acestora; sau

| (c) | deținute sau controlate, direct sau indirect, de Federația Rusă sau de guvernul acesteia ori de orice persoană fizică sau juridică, entitate sau organism rus stabilit în Rusia sau care acționează în numele sau la ordinele acestora. |
| --- | --- |

(c)

deținute sau controlate, direct sau indirect, de Federația Rusă sau de guvernul acesteia ori de orice persoană fizică sau juridică, entitate sau organism rus stabilit în Rusia sau care acționează în numele sau la ordinele acestora.

(2)   Se instituie obligații contractuale pentru a se asigura că niciun fond sau nicio resursă economică care rezultă din participarea la procesul de achiziționare în comun organizat de prestatorul de servicii nu este pusă, direct sau indirect, la dispoziția sau în beneficiul persoanelor fizice sau juridice, al entităților sau al organismelor care sunt:

| (a) | vizate de măsurile restrictive ale Uniunii adoptate în temeiul articolului 215 din TFUE, în special de măsurile restrictive ale Uniunii adoptate având în vedere acțiunile Rusiei de destabilizare a situației în Ucraina sau în raport cu acțiuni care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei; |
| --- | --- |

(a)

vizate de măsurile restrictive ale Uniunii adoptate în temeiul articolului 215 din TFUE, în special de măsurile restrictive ale Uniunii adoptate având în vedere acțiunile Rusiei de destabilizare a situației în Ucraina sau în raport cu acțiuni care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei;

| (b) | deținute sau controlate, direct sau indirect, de persoane fizice sau juridice, entități sau organisme vizate de astfel de măsuri restrictive ale Uniunii sau care acționează în numele sau la ordinele acestora; sau |
| --- | --- |

(b)

deținute sau controlate, direct sau indirect, de persoane fizice sau juridice, entități sau organisme vizate de astfel de măsuri restrictive ale Uniunii sau care acționează în numele sau la ordinele acestora; sau

| (c) | deținute sau controlate, direct sau indirect, de Federația Rusă sau de guvernul acesteia ori de orice persoană fizică sau juridică, entitate sau organism rus stabilit în Rusia sau care acționează în numele sau la ordinele acestora. |
| --- | --- |

(c)

deținute sau controlate, direct sau indirect, de Federația Rusă sau de guvernul acesteia ori de orice persoană fizică sau juridică, entitate sau organism rus stabilit în Rusia sau care acționează în numele sau la ordinele acestora.

(3)   Statele membre sau alte părți interesate pot oferi sprijin sub formă de lichidități, inclusiv garanții, participanților la procesul de achiziționare în comun organizat de prestatorul de servicii, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat, după caz. Acesta poate include garanții pentru acoperirea nevoilor de garanții reale sau pentru acoperirea riscului de costuri suplimentare în urma insolvenței altor cumpărători din cadrul aceluiași contract de achiziționare în comun.

(4)   Întreprinderile din sectorul gazelor naturale și întreprinderile consumatoare de gaze stabilite în părțile contractante la Comunitatea Energiei pot participa la agregarea cererii și la achiziționarea în comun, cu condiția să fie în vigoare măsurile sau acordurile necesare pentru a permite participarea lor la agregarea cererii și la achiziționarea în comun în temeiul prezentei secțiuni.

Articolul 9

Aprovizionări cu gaze naturale excluse de la achiziționarea în comun

Aprovizionările cu gaze naturale originare din Federația Rusă nu fac obiectul achiziționării în comun, inclusiv aprovizionările cu gaze naturale care intră în statele membre sau în părțile contractante la Comunitatea Energiei prin următoarele puncte de intrare:

| (a) | Greifswald |
| --- | --- |

(a)

Greifswald

| (b) | Lubmin II |
| --- | --- |

(b)

Lubmin II

| (c) | Imatra |
| --- | --- |

(c)

Imatra

| (d) | Narva |
| --- | --- |

(d)

Narva

| (e) | Värska |
| --- | --- |

(e)

Värska

| (f) | Luhamaa |
| --- | --- |

(f)

Luhamaa

| (g) | Sakiai |
| --- | --- |

(g)

Sakiai

| (h) | Kotlovka |
| --- | --- |

(h)

Kotlovka

| (i) | Kondratki |
| --- | --- |

(i)

Kondratki

| (j) | Wysokoje |
| --- | --- |

(j)

Wysokoje

| (k) | Tieterowka |
| --- | --- |

(k)

Tieterowka

| (l) | Mozyr |
| --- | --- |

(l)

Mozyr

| (m) | Kobryn |
| --- | --- |

(m)

Kobryn

| (n) | Sudzha (RU)/Ucraina |
| --- | --- |

(n)

Sudzha (RU)/Ucraina

| (o) | Belgorod (RU)/Ucraina |
| --- | --- |

(o)

Belgorod (RU)/Ucraina

| (p) | Valuyki (RU)/Ucraina |
| --- | --- |

(p)

Valuyki (RU)/Ucraina

| (q) | Serebryanka (RU)/Ucraina |
| --- | --- |

(q)

Serebryanka (RU)/Ucraina

| (r) | Pisarevka (RU)/Ucraina |
| --- | --- |

(r)

Pisarevka (RU)/Ucraina

| (s) | Sokhranovka (RU)/Ucraina |
| --- | --- |

(s)

Sokhranovka (RU)/Ucraina

| (t) | Prokhorovka (RU)/Ucraina |
| --- | --- |

(t)

Prokhorovka (RU)/Ucraina

| (u) | Platovo (RU)/Ucraina |
| --- | --- |

(u)

Platovo (RU)/Ucraina

| (v) | Strandja 2 (BG)/Malkoclar (TR). |
| --- | --- |

(v)

Strandja 2 (BG)/Malkoclar (TR).

Articolul 10

Obligativitatea recurgerii la prestatorul de servicii

(1)   Statele membre iau măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că întreprinderile din sectorul gazelor naturale și întreprinderile consumatoare de gaze aflate sub jurisdicția lor participă la procesul de agregare a cererii organizat de prestatorul de servicii ca unul dintre mijloacele posibile de îndeplinire a obiectivelor de constituire de stocuri menționate la articolul 6a și la articolul 20 din Regulamentul (UE) 2017/1938.

(2)   Statele membre care dispun de instalații subterane de înmagazinare a gazelor solicită întreprinderilor din sectorul gazelor naturale și întreprinderilor consumatoare de gaze aflate sub jurisdicția lor să participe la agregarea cererii organizată de prestatorul de servicii cu volume cel puțin egale cu 15 % din volumul total necesar pentru atingerea obiectivului de constituire a stocurilor menționat la articolul 6a și la articolul 20 din Regulamentul (UE) 2017/1938.

(3)   Statele membre care nu dispun de instalații subterane de înmagazinare a gazelor solicită întreprinderilor din sectorul gazelor naturale și întreprinderilor consumatoare de gaze aflate sub jurisdicția lor să participe la procesul de agregare a cererii organizat de prestatorul de servicii cu volume cel puțin egale cu 15 % din volumele corespunzătoare obligațiilor de constituire de stocuri transfrontaliere menționate la articolul 6c și la articolul 20 din Regulamentul (UE) 2017/1938.

(4)   Întreprinderile din sectorul gazelor naturale și întreprinderile consumatoare de gaze care participă la agregarea cererii în temeiul unei obligații absolute pot decide să nu achiziționeze gazele după procesul de agregare. Gazele achiziționate pot fi utilizate în alte scopuri decât constituirea de stocuri.

Articolul 11

Consorțiul pentru achiziționarea de gaze

Întreprinderile din sectorul gazelor naturale și întreprinderile consumatoare de gaze care participă la agregarea cererii organizată de prestatorul de servicii în mod transparent, pot coordona elemente ale condițiilor contractului de achiziție sau pot utiliza contracte de achiziționare în comun pentru a obține condiții mai bune de la furnizorii lor, cu condiția ca acestea să respecte dreptul Uniunii, inclusiv dreptul Uniunii în materie de concurență, în special articolele 101 și 102 din TFUE, astfel cum poate fi specificat de Comisie într-o decizie în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, precum și cerința de transparență prevăzută la articolul 3 din prezentul regulament.

SECȚIUNEA 3

Măsuri de îmbunătățire a utilizării instalațiilor de GNL, a instalațiilor de înmagazinare a gazelor și a conductelor

Articolul 12

Platforma de rezervare a capacității secundare pentru utilizatorii instalațiilor de GNL și ai instalațiilor de înmagazinare a gazelor

Utilizatorii instalațiilor de GNL și ai instalațiilor de înmagazinare a gazelor care doresc să își revândă capacitatea contractată pe piața secundară, astfel cum este definită la articolul 2 punctul 6 din Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (19), au dreptul să facă acest lucru. Până la 28 februarie 2023, operatorii instalațiilor de GNL și ai instalațiilor de înmagazinare a gazelor, la nivel individual sau regional, instituie o platformă de rezervare transparentă și nediscriminatorie pentru utilizatorii instalațiilor de GNL și ai instalațiilor de înmagazinare a gazelor sau utilizează o platformă existentă, în vederea revânzării capacității contractate pe piața secundară.

19

Articolul 13

Platformele de transparență pentru instalațiile de GNL și instalațiile de înmagazinare a gazelor

(1)   Până la 28 februarie 2023, operatorii instalațiilor de GNL și ai instalațiilor de înmagazinare a gazelor publică toate informațiile prevăzute la articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 715/2009 privind o platformă europeană de transparență în materie de GNL și, respectiv, o platformă europeană de transparență în materie de înmagazinare, într-un mod transparent și ușor de utilizat. Autoritățile de reglementare pot solicita operatorilor respectivi să facă publice orice informații suplimentare relevante pentru utilizatorii sistemului.

(2)   Instalațiile de GNL cărora li s-a acordat o derogare de la normele privind accesul terților în temeiul articolului 36 din Directiva 2009/73/CE, precum și operatorii instalațiilor de înmagazinare a gazelor în cadrul regimului negociat privind accesul terților, menționat la articolul 33 alineatul (3) din directiva respectivă, fac publice tarifele finale pentru infrastructură până la 31 ianuarie 2023.

Articolul 14

Eficientizarea utilizării capacităților de transport

(1)   Operatorii de sistem de transport oferă capacitatea fermă contractată subutilizată la punctele de interconectare și punctele virtuale de interconectare ca produs de capacitate lunară și ca produs de capacitate zilnică și intrazilnică pentru luna respectivă în cazul unei subutilizări în temeiul alineatului (2).

(2)   Capacitatea fermă contractată este considerată subutilizată dacă un utilizator al rețelei a utilizat sau a oferit la un punct de interconectare sau un punct virtual de interconectare mai puțin de 80 % din capacitatea fermă rezervată în luna calendaristică precedentă. Operatorul de sistem de transport monitorizează capacitatea neutilizată și informează utilizatorul rețelei cu privire la volumul de capacitate care urmează să fie retras la punctul de interconectare sau punctul virtual de interconectare relevant cel târziu înainte de a notifica volumul de capacitate care urmează să fie oferit pentru viitoarea licitație periodică a capacității lunare în conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/459.

(3)   Volumul de capacitate care urmează să fie oferit este egal cu diferența dintre utilizarea medie pentru luna calendaristică precedentă și 80 % din capacitatea fermă care a fost contractată pentru o perioadă mai mare de o lună.

(4)   Capacitatea disponibilă oferită în cadrul unei licitații în conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/459 are prioritate față de capacitatea subutilizată inclusă într-o licitație în temeiul alineatului (2) atunci când se alocă capacitate.

(5)   În cazul în care capacitatea subutilizată oferită de operatorul de sistem de transport este vândută, aceasta îi este retrasă deținătorului inițial al capacității contractate. Deținătorul inițial poate utiliza capacitatea fermă retrasă în mod întreruptibil.

(6)   Utilizatorul rețelei își menține drepturile și obligațiile care îi revin în temeiul contractului de capacitate până când capacitatea este realocată de operatorul de sistem de transport și în măsura în care capacitatea nu este realocată de operatorul de sistem de transport.

(7)   Înainte de a oferi capacitate fermă subutilizată în conformitate cu prezentul articol, operatorul de sistem de transport analizează efectele potențiale la fiecare punct de interconectare pe care îl exploatează și informează autoritatea națională de reglementare competentă. Prin derogare de la alineatele (1)-(6) de la prezentul articol și indiferent dacă punctele de interconectare respective sunt congestionate sau nu, autoritățile naționale de reglementare pot decide să introducă unul dintre următoarele mecanisme la toate punctele de interconectare:

| (a) | un mecanism de utilizare obligatorie sub sancțiunea pierderii, de tipul „folosești sau pierzi”, pentru capacitatea fermă pentru ziua următoare în conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/459 și luând în considerare punctul 2.2.3 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2009; |
| --- | --- |

(a)

un mecanism de utilizare obligatorie sub sancțiunea pierderii, de tipul „folosești sau pierzi”, pentru capacitatea fermă pentru ziua următoare în conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/459 și luând în considerare punctul 2.2.3 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2009;

| (b) | un sistem de suprasubscriere și răscumpărare în conformitate cu punctul 2.2.2 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2009, care să ofere o capacitate suplimentară de cel puțin 5 % față de capacitatea tehnică la punctul de interconectare relevant; sau |
| --- | --- |

(b)

un sistem de suprasubscriere și răscumpărare în conformitate cu punctul 2.2.2 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2009, care să ofere o capacitate suplimentară de cel puțin 5 % față de capacitatea tehnică la punctul de interconectare relevant; sau

| (c) | să ofere cel puțin capacitatea nenominalizată inițial pentru ziua următoare și pentru aceeași zi, care să fie fi alocată sub formă de capacitate întreruptibilă. |
| --- | --- |

(c)

să ofere cel puțin capacitatea nenominalizată inițial pentru ziua următoare și pentru aceeași zi, care să fie fi alocată sub formă de capacitate întreruptibilă.

Alineatele (1)-(6) de la prezentul articol se aplică automat în cazul în care nu se aplică unul dintre mecanismele alternative prevăzute la primul paragraf până 31 martie 2023.

(8)   Înainte de a lua decizia menționată la alineatul (7), autoritatea națională de reglementare se consultă cu autoritatea națională de reglementare din statul membru învecinat și ține seama de avizele autorității respective. În cazul în care sistemul de intrare-ieșire acoperă mai multe state membre în care sunt activi mai mulți operatori de transport și de sistem, autoritățile naționale de reglementare ale statelor membre în cauză decid de comun acord cu privire la aplicarea alineatului (7).

CAPITOLUL III

MĂSURI DE PREVENIRE A PREȚURILOR EXCESIVE ALE GAZELOR ȘI A VOLATILITĂȚII INTRAZILNICE EXCESIVE DE PE PIEȚELE INSTRUMENTELOR FINANCIARE DERIVATE PE ENERGIE

SECȚIUNEA 1

Instrument temporar intrazilnic pentru gestionarea volatilității excesive de pe piețele instrumentelor financiare derivate pe energie

Articolul 15

Mecanismul de gestionare a volatilității intrazilnice

(1)   Cât mai curând posibil, dar cel târziu până la 31 ianuarie 2023, fiecare loc de tranzacționare în care sunt tranzacționate instrumente financiare derivate pe mărfuri energetice instituie, pentru fiecare instrument financiar derivat pe mărfuri energetice tranzacționat în acest loc, un mecanism de gestionare a volatilității intrazilnice bazat pe o limită superioară și o limită inferioară a prețurilor (denumite în continuare „limite de preț”) care definește prețurile peste și sub care ordinele nu pot fi executate (denumit în continuare „mecanismul de gestionare a volatilității intrazilnice”). Locurile de tranzacționare se asigură că mecanismul de gestionare a volatilității prețurilor intrazilnice previne variațiile excesive ale prețurilor în cursul unei zile de tranzacționare pentru instrumentele financiare derivate pe mărfuri energetice. Atunci când instituie mecanismul de gestionare a volatilității intrazilnice, locurile de tranzacționare se asigură, de asemenea, că punerea în aplicare a măsurilor respective nu împiedică formarea unor prețuri de închidere fiabile la sfârșitul zilei.

(2)   Pentru fiecare instrument financiar derivat pe mărfuri energetice pe care îl tranzacționează, locurile de tranzacționare stabilesc metoda de calcul aplicabilă pentru a determina limitele de preț în raport cu un preț de referință. Primul preț de referință al zilei este egal cu prețul stabilit la deschiderea ședinței de tranzacționare relevante. Prețurile de referință ulterioare sunt reprezentate de ultimul preț al pieței observat la intervale regulate. În cazul unei întreruperi a tranzacționării în cursul zilei de tranzacționare, primul preț de referință după întrerupere este prețul de deschidere al tranzacționării reluate.

(3)   Limitele prețurilor se exprimă fie în valoare absolută, fie în termeni relativi, sub forma unei variații procentuale în raport cu prețul de referință. Locurile de tranzacționare adaptează această metodă de calcul la particularitățile fiecărui instrument financiar derivat pe mărfuri energetice, la profilul de lichiditate al pieței pentru astfel de instrumente financiare derivate și la profilul său de volatilitate. Locul de tranzacționare informează fără întârziere autoritatea competentă cu privire la metoda de calcul.

(4)   Locurile de tranzacționare reînnoiesc limitele prețurilor la intervale regulate în timpul orelor de tranzacționare, pe baza prețului de referință.

(5)   Locurile de tranzacționare fac publice, fără întârzieri nejustificate, caracteristicile mecanismului de gestionare a volatilității intrazilnice pe care l-au instituit sau ori de câte ori au aplicat o modificare.

(6)   Locurile de tranzacționare pun în aplicare mecanismul de gestionare a volatilității intrazilnice fie prin integrarea acestuia în mecanismele de întrerupere a tranzacționării existente deja instituite în conformitate cu Directiva 2014/65/UE, fie ca mecanism suplimentar.

(7)   În cazul în care intenționează să modifice metoda de calcul al limitelor de preț aplicabile unui anumit instrument financiar derivat pe mărfuri energetice, locul de tranzacționare informează fără întârziere autoritatea competentă cu privire la modificările avute în vedere.

(8)   În cazul în care informațiile colectate de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) arată că este necesară o mai mare coerență a punerii în aplicare a mecanismului pentru a asigura o gestionare mai eficientă a volatilității excesive a prețurilor în întreaga Uniune, Comisia poate adopta acte de punere în aplicare care să precizeze principiile uniforme pentru punerea în aplicare a mecanismului de gestionare a volatilității intrazilnice, ținând seama de particularitățile fiecărui instrument derivat pe mărfuri energetice, de profilul de lichiditate al pieței pentru astfel de instrumente financiare derivate și de profilul său de volatilitate. În special, pentru a asigura buna funcționare a locurilor de tranzacționare care oferă tranzacții cu instrumente financiare derivate pe mărfuri energetice, Comisia poate specifica intervalele la care vor fi reînnoite limitele de preț sau măsurile care trebuie luate în cazul în care tranzacționarea se deplasează în afara limitelor de preț respective, inclusiv dispoziții care să asigure formarea unor prețuri de închidere fiabile. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29.

Articolul 16

Rolul autorităților competente

(1)   Autoritățile competente supraveghează punerea în aplicare a mecanismului de gestionare a volatilității intrazilnice. Autoritățile competente se asigură că divergențele în ceea ce privește punerea în aplicare a mecanismelor de gestionare a volatilității intrazilnice de către locurile de tranzacționare stabilite în statele lor membre sunt justificate corespunzător de particularitățile locurilor de tranzacționare sau ale instrumentelor financiare derivate pe mărfuri energetice în cauză.

(2)   Autoritățile competente se asigură că locurile de tranzacționare pun în aplicare mecanisme preliminare adecvate care să garanteze că volatilitatea excesivă a piețelor instrumentelor financiare derivate pe mărfuri energetice este atenuată până la instituirea mecanismului de gestionare a volatilității intrazilnice, astfel cum se menționează la articolul 15 alineatul (1).

(3)   Autoritățile competente raportează ESMA cu privire la punerea în aplicare a mecanismului de gestionare a volatilității intrazilnice de către locurile de tranzacționare pe care le supraveghează în termen de trei săptămâni de la data menționată la articolul 15 alineatul (1) și cel puțin trimestrial.

Articolul 17

Rolul de coordonare al ESMA

(1)   ESMA coordonează și monitorizează punerea în aplicare a mecanismelor de gestionare a volatilității intrazilnice pe baza rapoartelor care îi sunt prezentate de autoritățile competente în conformitate cu articolul 16 alineatul (3).

(2)   ESMA documentează orice divergențe în ceea ce privește punerea în aplicare a mecanismelor de gestionare a volatilității intrazilnice între jurisdicțiile din Uniune, pe baza rapoartelor autorităților competente. Până la 30 iunie 2023, ESMA prezintă Comisiei un raport de evaluare a eficienței mecanismelor de gestionare a volatilității intrazilnice. Pe baza acestui raport, Comisia analizează oportunitatea de a prezenta Consiliului o propunere de modificare a prezentului regulament.

SECȚIUNEA 2

Abilitarea ACER în vederea colectării și publicării de date obiective privind prețurile

Articolul 18

Atribuțiile și competențele ACER de a elabora evaluări ale prețurilor și indici de referință ai prețurilor

(1)   În regim de urgență, ACER elaborează și publică o evaluare zilnică a prețului GNL, cel mai târziu până la 13 ianuarie 2023. În scopul evaluării prețului GNL, ACER colectează și prelucrează în mod sistematic date de piață privind GNL referitoare la tranzacții. Evaluarea prețurilor ia în considerare, după caz, diferențele regionale și condițiile de piață.

(2)   Cel târziu până la 31 martie 2023, ACER elaborează și publică un indice de referință pentru GNL zilnic, determinat de diferența dintre evaluarea zilnică a prețului GNL și prețul de decontare pentru contractele TTF Gas Futures cu scadența cea mai apropiată stabilit zilnic de ICE Endex Markets B.V. În scopul elaborării indicelui de referință pentru GNL, ACER colectează și prelucrează în mod sistematic toate datele de piață privind GNL.

(3)   Prin derogare de la articolul 3 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1227/2011, obligațiile și interdicțiile care vizează participanții la piață prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1227/2011 se aplică participanților la piața GNL. Competențele conferite ACER în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1227/2011 și al Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1348/2014 se aplică, de asemenea, în ceea ce privește participanții la piața GNL, inclusiv dispozițiile privind confidențialitatea.

Articolul 19

Publicarea evaluărilor prețului GNL și a indicelui de referință pentru GNL

(1)   Evaluarea prețului GNL se publică zilnic, cel târziu până la ora 18.00 CET pentru evaluarea prețului tranzacției simple. Până la 31 martie 2023, pe lângă publicarea evaluării prețului GNL, ACER publică zilnic, de asemenea, indicele de referință pentru GNL cel târziu până la ora 19.00 CET sau cât mai curând posibil din punct de vedere tehnic.

(2)   În sensul prezentului articol, ACER poate utiliza serviciile unui terț.

Articolul 20

Furnizarea de date de piață privind GNL către ACER

(1)   Participanții la piața GNL transmit zilnic către ACER datele de piață privind GNL în conformitate cu specificațiile prevăzute la articolul 21, într-un format standardizat, prin intermediul unui protocol de transmisie de înaltă calitate și cât mai aproape posibil din punct de vedere tehnologic de timpul real, înainte de publicarea evaluării zilnice a prețului GNL (18.00 CET).

(2)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare care să precizeze momentul până la care datele de piață privind GNL trebuie să fie transmise înainte de publicarea zilnică a evaluării prețului GNL, astfel cum se menționează la alineatul (1). Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29.

(3)   După caz, după consultarea Comisiei, ACER emite orientări în ceea ce privește:

| (a) | detaliile informațiilor care trebuie raportate, în plus față de detaliile actuale privind tranzacțiile raportabile și datele fundamentale în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1348/2014, inclusiv ofertele de cumpărare și ofertele de vânzare; și |
| --- | --- |

(a)

detaliile informațiilor care trebuie raportate, în plus față de detaliile actuale privind tranzacțiile raportabile și datele fundamentale în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1348/2014, inclusiv ofertele de cumpărare și ofertele de vânzare; și

| (b) | procedura, modelul și formatul electronic și cerințele tehnice și organizatorice pentru transmiterea datelor care trebuie să fie utilizate pentru furnizarea datelor de piață privind GNL necesare. |
| --- | --- |

(b)

procedura, modelul și formatul electronic și cerințele tehnice și organizatorice pentru transmiterea datelor care trebuie să fie utilizate pentru furnizarea datelor de piață privind GNL necesare.

(4)   Participanții la piața GNL transmit ACER datele de piață necesare privind GNL, în mod gratuit și prin canalele de raportare stabilite de ACER, utilizând, acolo unde este posibil, procedurile deja existente și disponibile.

Articolul 21

Calitatea datelor de piață privind GNL

(1)   Datele de piață privind GNL includ:

| (a) | părțile la contract, inclusiv indicatorul de cumpărare/vânzare; |
| --- | --- |

(a)

părțile la contract, inclusiv indicatorul de cumpărare/vânzare;

| (b) | partea raportoare; |
| --- | --- |

(b)

partea raportoare;

| (c) | prețul tranzacției; |
| --- | --- |

(c)

prețul tranzacției;

| (d) | cantitățile contractuale; |
| --- | --- |

(d)

cantitățile contractuale;

| (e) | valoarea contractului; |
| --- | --- |

(e)

valoarea contractului;

| (f) | fereastra de sosire a încărcăturii de GNL; |
| --- | --- |

(f)

fereastra de sosire a încărcăturii de GNL;

| (g) | condițiile de livrare; |
| --- | --- |

(g)

condițiile de livrare;

| (h) | punctele de livrare; |
| --- | --- |

(h)

punctele de livrare;

| (i) | marca temporală cu privire la toate elementele următoare:






  (i) | data și ora de depunere a ofertei de cumpărare sau a ofertei de vânzare; |
| --- | --- | --- |

(i)

marca temporală cu privire la toate elementele următoare:

(i)

data și ora de depunere a ofertei de cumpărare sau a ofertei de vânzare;

| (ii) | data și ora tranzacției; |
| --- | --- |

(ii)

data și ora tranzacției;

| (iii) | data și ora raportării ofertei de cumpărare, a ofertei de vânzare sau a tranzacției; |
| --- | --- |

(iii)

data și ora raportării ofertei de cumpărare, a ofertei de vânzare sau a tranzacției;

| (iv) | primirea datelor de piață privind GNL de către ACER. |
| --- | --- |

(iv)

primirea datelor de piață privind GNL de către ACER.

(2)   Participanții la piața GNL furnizează ACER date de piață privind GNL în următoarele unități și monede:

| (a) | prețurile unitare ale tranzacțiilor, ale ofertelor de cumpărare și ale ofertelor de vânzare se raportează în moneda specificată în contract și în EUR/MWh și includ cursurile de conversie și de schimb aplicate, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(a)

prețurile unitare ale tranzacțiilor, ale ofertelor de cumpărare și ale ofertelor de vânzare se raportează în moneda specificată în contract și în EUR/MWh și includ cursurile de conversie și de schimb aplicate, dacă este cazul;

| (b) | cantitățile contractuale se raportează în unitățile specificate în contracte și în MWh; |
| --- | --- |

(b)

cantitățile contractuale se raportează în unitățile specificate în contracte și în MWh;

| (c) | ferestrele de sosire se raportează în termeni de date de livrare exprimate în format UTC; |
| --- | --- |

(c)

ferestrele de sosire se raportează în termeni de date de livrare exprimate în format UTC;

| (d) | punctul de livrare indică un identificator valabil enumerat de ACER astfel cum este menționat în lista instalațiilor de GNL care fac obiectul raportării și în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1227/2011 și al Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1348/2014; marca temporală se raportează în format UTC; |
| --- | --- |

(d)

punctul de livrare indică un identificator valabil enumerat de ACER astfel cum este menționat în lista instalațiilor de GNL care fac obiectul raportării și în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1227/2011 și al Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1348/2014; marca temporală se raportează în format UTC;

| (e) | dacă este relevant, formula de preț din contractul pe termen lung din care este derivat prețul se raportează integral. |
| --- | --- |

(e)

dacă este relevant, formula de preț din contractul pe termen lung din care este derivat prețul se raportează integral.

(3)   ACER emite orientări referitoare la criteriile pe baza cărora un singur furnizor de date răspunde pentru o parte semnificativă a datelor de piață privind GNL transmise într-o anumită perioadă de referință și cu privire la modul în care această situație trebuie abordată în evaluarea sa zilnică a prețurilor GNL și indicii de referință pentru GNL.

Articolul 22

Continuitatea activității

ACER își revizuiește, își actualizează și își publică periodic metodologia de evaluare a prețurilor de referință pentru GNL și metodologia pentru indicilor de referință pentru GNL, precum și metodologia utilizată la raportarea datelor de piață privind GNL și la publicarea evaluărilor prețurilor GNL și a indicilor de referință pentru GNL, ținând seama de opiniile furnizorilor de date de piață privind GNL.

CAPITOLUL IV

MĂSURI ÎN CAZ DE URGENȚĂ ÎN SECTORUL GAZELOR

SECȚIUNEA 1

Solidaritatea în materie de gaze pentru alimentarea cu energie electrică, industriile esențiale și clienții protejați

Solidaritatea în materie de gaze pentru alimentarea cu energie electrică, industriile esențiale și clienții protejați

Articolul 23

Extinderea protecției în virtutea principiului solidarității la furnizarea de volume critice de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică

(1)   Prin derogare de la articolul 13 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/1938, o măsură de solidaritate prevăzută la articolul 13 alineatele (1) și (2) din regulamentul menționat se aplică numai în cazul în care statul membru care solicită ajutor de solidaritate nu a fost în măsură să acopere:

| (a) | deficitul de furnizare de gaze către clienții săi protejați în virtutea principiului solidarității sau, în cazul în care statul membru a luat măsuri temporare de reducere a consumului neesențial al consumatorilor protejați în conformitate cu articolul 24 din prezentul regulament, volumele esențiale de consum de gaze pentru clienții săi protejați în virtutea principiului solidarității; |
| --- | --- |

(a)

deficitul de furnizare de gaze către clienții săi protejați în virtutea principiului solidarității sau, în cazul în care statul membru a luat măsuri temporare de reducere a consumului neesențial al consumatorilor protejați în conformitate cu articolul 24 din prezentul regulament, volumele esențiale de consum de gaze pentru clienții săi protejați în virtutea principiului solidarității;

| (b) | volumul critic de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică, în pofida aplicării măsurii menționate la articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/1938. Se aplică condițiile stabilite la articolul 13 alineatul (3) literele (b), (c) și (d) din Regulamentul (UE) 2017/1938. |
| --- | --- |

(b)

volumul critic de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică, în pofida aplicării măsurii menționate la articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/1938. Se aplică condițiile stabilite la articolul 13 alineatul (3) literele (b), (c) și (d) din Regulamentul (UE) 2017/1938.

(2)   Statele membre care sunt obligate să acorde ajutor de solidaritate în temeiul alineatului (1) au dreptul de a deduce din oferta de solidaritate:

| (a) | aprovizionarea clienților lor protejați în virtutea principiului solidarității, în măsura în care sunt afectate volumele esențiale, sau, în cazul în care statele membre au luat măsuri temporare de reducere a consumului neesențial al consumatorilor protejați în conformitate cu articolul 24, furnizarea de volume esențiale de consum de gaze pentru clienții lor protejați în virtutea principiului solidarității; |
| --- | --- |

(a)

aprovizionarea clienților lor protejați în virtutea principiului solidarității, în măsura în care sunt afectate volumele esențiale, sau, în cazul în care statele membre au luat măsuri temporare de reducere a consumului neesențial al consumatorilor protejați în conformitate cu articolul 24, furnizarea de volume esențiale de consum de gaze pentru clienții lor protejați în virtutea principiului solidarității;

| (b) | furnizarea de volume critice de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea de volume critice de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică;

| (c) | furnizarea de volume de gaze pentru energia electrică necesară pentru producția și transportul de gaze; și |
| --- | --- |

(c)

furnizarea de volume de gaze pentru energia electrică necesară pentru producția și transportul de gaze; și

| (d) | volumele de gaze necesare pentru operațiunile infrastructurii critice pentru siguranța aprovizionării, astfel cum se menționează în anexa II, precum și pentru alte instalații esențiale pentru funcționarea serviciilor militare, de securitate națională și de ajutor umanitar. |
| --- | --- |

(d)

volumele de gaze necesare pentru operațiunile infrastructurii critice pentru siguranța aprovizionării, astfel cum se menționează în anexa II, precum și pentru alte instalații esențiale pentru funcționarea serviciilor militare, de securitate națională și de ajutor umanitar.

(3)   Volumele critice de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică, astfel cum sunt menționate la alineatul (1) litera (b) și alineatul 2 literele (b) și (d), nu depășesc volumele indicate în anexa I. În cazul în care un stat membru poate demonstra că este necesar un volum mai mare de gaze pentru a evita o criză de energie electrică a unui stat membru, Comisia poate decide, pe baza unei cereri motivate corespunzător, să permită deducerea unor volume mai mari.

(4)   În cazul în care statelor membre al căror sistem de energie electrică este sincronizat numai cu sistemul de energie electrică al unei țări terțe li se solicită să acorde ajutor de solidaritate, acestea pot deduce, în mod excepțional, volume mai mari de gaze în cazul în care sistemul de energie electrică este desincronizat din sistemul țării terțe respective atât timp cât sunt necesare servicii de sistem energetic izolat sau alte servicii către operatorul de sistem de transport al energiei electrice pentru a asigura funcționarea sigură și fiabilă a sistemului energetic.

Articolul 24

Măsuri de reducere a cererii privind clienții protejați

(1)   În mod excepțional, statele membre pot lua măsuri temporare de reducere a consumului neesențial al clienților protejați, astfel cum sunt definiți la articolul 2 punctul 5 din Regulamentul (UE) 2017/1938, în special atunci când a fost declarat unul dintre nivelurile de criză în temeiul articolului 11 alineatul (1) și al articolului 12 din Regulamentul (UE) 2017/1938 sau când a fost declarată alerta Uniunii în temeiul Regulamentului (UE) 2022/1369. Astfel de măsuri se limitează la utilizările neesențiale ale gazelor și iau în considerare elementele prevăzute la articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2022/1369. Astfel de măsuri excepționale pot fi luate numai după o evaluare efectuată de autoritățile competente, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 7 din Regulamentul (UE) 2017/1938, cu privire la condițiile de determinare a unor astfel de volume neesențiale de gaze.

(2)   Ca urmare a măsurilor menționate la alineatul (1) de la prezentul articol, consumul clienților vulnerabili astfel cum sunt definiți de statele membre în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Directiva 2009/73/CE, nu se reduce în niciun caz, iar statele membre nu debranșează clienții protejați ca urmare a aplicării alineatului (1) de la prezentul articol.

Articolul 25

Garanții pentru fluxurile transfrontaliere

În cazul unei cereri a Comisiei în temeiul articolului 12 alineatul (6) primul paragraf din Regulamentul (UE) 2017/1938 de a pune capăt restricționării nejustificate a fluxurilor transfrontaliere de gaze sau a accesului la infrastructura de gaze sau măsurilor care periclitează furnizarea de gaze într-un alt stat membru, autoritatea competentă, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (7) din Regulamentul (UE) 2017/1938, sau statul membru, astfel cum este menționat la articolul 12 alineatul (6) primul paragraf din prezentul regulament, în loc să urmeze procedura prevăzută la articolul 12 alineatul (6) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) 2017/1938, își modifică măsurile sau ia măsuri pentru a asigura conformitatea cu articolul 12 alineatul (5) din regulamentul respectiv.

SECȚIUNEA 2

Norme privind acordarea ajutorului de solidaritate

Articolul 26

Extinderea temporară a obligațiilor de solidaritate la statele membre cu instalații de GNL

(1)   Obligația de a acorda ajutor de solidaritate prevăzută la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/1938 se aplică nu numai statelor membre conectate direct la statul membru care solicită ajutor de solidaritate, ci și statelor membre care dețin instalații de GNL, cu condiția ca în infrastructura relevantă, inclusiv navele transportatoare de GNL, să fie disponibilă capacitatea necesară.

(2)   Articolul 13 alineatele (2)-(9) din Regulamentul (UE) 2017/1938 se aplică statelor membre care dețin instalații de GNL, cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul regulament.

(3)   Statele membre care dețin instalații de GNL și care nu sunt conectate direct la un stat membru care solicită ajutor de solidaritate pot conveni bilateral cu orice alt stat membru cu privire la măsurile de solidaritate necesare de ordin tehnic, juridic și financiar care se aplică acordării ajutorului de solidaritate.

(4)   Normele implicite pentru acordarea de ajutor de solidaritate în temeiul articolului 27 se aplică, de asemenea, statelor membre care nu sunt conectate, în măsura în care nu se încheie un acord bilateral în momentul primirii unei solicitări de ajutor de solidaritate.

Articolul 27

Norme implicite pentru măsurile de solidaritate

(1)   În cazul în care două state membre nu au convenit asupra dispozițiilor tehnice, juridice și financiare necesare în temeiul articolului 13 alineatul (10) din Regulamentul (UE) 2017/1938 (denumit în continuare „acord de solidaritate”), livrarea de gaze în temeiul obligației prevăzute la articolul 13 alineatul (1) din regulamentul menționat în caz de urgență face obiectul condițiilor prevăzute la prezentul articol.

(2)   Compensația pentru măsura de solidaritate nu depășește costurile rezonabile și, prin derogare de la articolul 13 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2017/1938, include, în orice caz:

| (a) | prețul gazelor din statul membru care acordă ajutor de solidaritate; |
| --- | --- |

(a)

prețul gazelor din statul membru care acordă ajutor de solidaritate;

| (b) | costurile de înmagazinare și transport, inclusiv eventualele taxe care rezultă din devierea încărcăturilor de GNL către punctul de interconectare solicitat; |
| --- | --- |

(b)

costurile de înmagazinare și transport, inclusiv eventualele taxe care rezultă din devierea încărcăturilor de GNL către punctul de interconectare solicitat;

| (c) | cheltuielile de judecată pentru procedurile judiciare sau de arbitraj aferente care implică statul membru care acordă ajutor de solidaritate; |
| --- | --- |

(c)

cheltuielile de judecată pentru procedurile judiciare sau de arbitraj aferente care implică statul membru care acordă ajutor de solidaritate;

| (d) | alte costuri indirecte care nu sunt acoperite de prețul gazelor, cum ar fi rambursarea daunelor financiare sau de altă natură care rezultă din întreruperea obligatorie a consumului clienților în legătură cu acordarea ajutorului de solidaritate, cu condiția ca respectivele costuri indirecte să nu depășească 100 % din prețul gazelor. |
| --- | --- |

(d)

alte costuri indirecte care nu sunt acoperite de prețul gazelor, cum ar fi rambursarea daunelor financiare sau de altă natură care rezultă din întreruperea obligatorie a consumului clienților în legătură cu acordarea ajutorului de solidaritate, cu condiția ca respectivele costuri indirecte să nu depășească 100 % din prețul gazelor.

(3)   În cazul în care un stat membru solicită compensații pentru costurile indirecte prevăzute la alineatul (2) litera (d) care depășesc 100 % din prețul gazelor, Comisia decide, după consultarea autorităților competente relevante, dacă o compensație mai mare este adecvată, ținând seama de circumstanțele contractuale și naționale specifice ale cazului și de principiul solidarității energetice.

(4)   Cu excepția cazului în care statul membru care solicită ajutor de solidaritate și statul membru care acordă ajutor de solidaritate convin asupra unui alt preț, prețul gazelor furnizate statului membru care solicită ajutor de solidaritate corespunde prețului de piață din ziua următoare din statul membru care acordă ajutor de solidaritate în ziua care precedă solicitării de ajutor de solidaritate sau prețului de piață echivalent din ziua următoare la cel mai apropiat loc de tranzacționare pe bursă accesibil, la cel mai apropiat punct virtual de tranzacționare sau la o platformă convenită în ziua care precedă solicitării de ajutor de solidaritate.

(5)   Compensația pentru volumele de gaze livrate în contextul unei solicitări de ajutor de solidaritate în temeiul articolului 28 se plătește direct de către statul membru care solicită ajutor de solidaritate statului membru care acordă ajutor de solidaritate sau entității pe care ambele state membre o indică în răspunsul lor la solicitarea de ajutor de solidaritate, precum și în confirmarea de primire și a volumului care trebuie preluat.

(6)   Statul membru căruia îi este adresată solicitarea de ajutor de solidaritate acordă ajutor de solidaritate cât mai curând posibil și nu mai târziu de trei zile de la solicitare. Un stat membru poate refuza să acorde ajutor de solidaritate unui stat membru care solicită ajutor de solidaritate numai dacă demonstrează că:

| (a) | nu dispune de suficiente gaze pentru volumele menționate la articolul 23 alineatul (2); sau |
| --- | --- |

(a)

nu dispune de suficiente gaze pentru volumele menționate la articolul 23 alineatul (2); sau

| (b) | nu dispune de suficientă capacitate de interconectare disponibilă, astfel cum se prevede la articolul 13 alineatul (7) din Regulamentul (UE) 2017/1938, și nu are posibilitatea de a furniza suficiente volume de GNL. |
| --- | --- |

(b)

nu dispune de suficientă capacitate de interconectare disponibilă, astfel cum se prevede la articolul 13 alineatul (7) din Regulamentul (UE) 2017/1938, și nu are posibilitatea de a furniza suficiente volume de GNL.

(7)   În plus față de normele implicite prevăzute la prezentul articol, statele membre pot conveni asupra modalităților tehnice și a coordonării acordării de ajutor de solidaritate.

(8)   Prezentul articol nu aduce atingere dispozițiilor existente pentru funcționarea sigură și fiabilă a sistemului de gaze.

Articolul 28

Procedura pentru măsurile de solidaritate în absența unui acord de solidaritate

(1)   Statul membru care solicită aplicarea măsurilor de solidaritate emite o solicitare de ajutor de solidaritate către un alt stat membru, indicând cel puțin următoarele informații:

| (a) | datele de contact ale autorității competente a statului membru; |
| --- | --- |

(a)

datele de contact ale autorității competente a statului membru;

| (b) | datele de contact ale operatorilor de sisteme de transport relevanți din statul membru (dacă este cazul); |
| --- | --- |

(b)

datele de contact ale operatorilor de sisteme de transport relevanți din statul membru (dacă este cazul);

| (c) | datele de contact ale părții terțe care acționează în numele statului membru (dacă este cazul); |
| --- | --- |

(c)

datele de contact ale părții terțe care acționează în numele statului membru (dacă este cazul);

| (d) | perioada de livrare, inclusiv calendarul primei livrări posibile și durata anticipată a livrărilor; |
| --- | --- |

(d)

perioada de livrare, inclusiv calendarul primei livrări posibile și durata anticipată a livrărilor;

| (e) | punctele de livrare și de interconectare; |
| --- | --- |

(e)

punctele de livrare și de interconectare;

| (f) | volumul de gaze în kWh pentru fiecare punct de interconectare; |
| --- | --- |

(f)

volumul de gaze în kWh pentru fiecare punct de interconectare;

| (g) | calitatea gazului. |
| --- | --- |

(g)

calitatea gazului.

(2)   Solicitarea de ajutor de solidaritate se trimite simultan statelor membre care ar putea acorda ajutor de solidaritate, Comisiei și managerilor de criză desemnați în temeiul articolului 10 alineatul (1) litera (g) din Regulamentul (UE) 2017/1938.

(3)   Statele membre care primesc o solicitare de ajutor de solidaritate trimit un răspuns care indică punctele de contact menționate la alineatul (1) literele (a), (b) și (c) și volumul și calitatea care pot fi furnizate la punctele de interconectare și la momentul solicitat, astfel cum se menționează la alineatul (1) literele (d)-(g). Răspunsul indică volumul rezultat din posibila restricționare sau, în cazul în care este absolut indispensabilă, din posibila eliberare a stocurilor strategice, în cazul în care volumul care poate fi furnizat prin măsuri voluntare este insuficient.

(4)   Solicitările de ajutor de solidaritate se depun cu cel puțin 72 de ore înainte de ora de livrare indicată. Răspunsul la solicitările de ajutor de solidaritate se face în termen de 24 de ore. Confirmarea primirii și a volumului care trebuie preluat de statul membru care solicită ajutor de solidaritate se face în termen de 24 de ore de la momentul de livrare necesar.

(5)   Cererea poate fi depusă pentru o perioadă de o zi sau mai multe zile, iar răspunsul corespunde duratei solicitate.

(6)   În cazul în care există mai multe state membre care acordă ajutor de solidaritate și sunt în vigoare acorduri bilaterale de solidaritate cu unul sau mai multe dintre acestea, acordurile respective prevalează între statele membre care au convenit la nivel bilateral. Normele implicite prevăzute în prezentul articol se aplică numai în ceea ce privește celelalte state membre care acordă ajutor de solidaritate.

(7)   Comisia poate facilita punerea în aplicare a acordurilor de solidaritate, în special printr-un model accesibil pe o platformă online securizată care să permită transmiterea în timp real a cererilor și ofertelor.

CAPITOLUL V

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 29

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 30

Examinare

Până la 1 octombrie 2023, Comisia efectuează o reexaminare a prezentului regulament având în vedere situația generală a furnizării de gaze către Uniune și prezintă Consiliului un raport cu privire la principalele constatări ale acestei reexaminări. Pe baza acestui raport, Comisia poate propune prelungirea sau scurtarea valabilității prezentului regulament.

Articolul 31

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică pe o durată de un an de la data intrării sale în vigoare.

Articolul 14 se aplică de la 31 martie 2023.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 decembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

J. SÍKELA

---

(1)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

1

(2)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2022/1032 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2022 de modificare a Regulamentelor (UE) 2017/1938 și (CE) nr. 715/2009 în ceea ce privește înmagazinarea gazelor (JO L 173, 30.6.2022, p. 17).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2017 privind măsurile de garantare a siguranței furnizării de gaze și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 994/2010 (JO L 280, 28.10.2017, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (JO L 1, 4.1.2003, p. 1).

6

(7)  Regulamentul (UE) 2017/459 al Comisiei din 16 martie 2017 de stabilire a unui cod al rețelei privind mecanismele de alocare a capacității în sistemele de transport al gazelor și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 984/2013 (JO L 72, 17.3.2017, p. 1).

7

(8)  Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (JO L 173, 12.6.2014, p. 349).

8

(9)  Regulamentul (UE) 2019/942 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 de instituire a Agenției Uniunii Europene pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (JO L 158, 14.6.2019, p. 22).

9

(10)  Regulamentul (UE) nr. 1227/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind integritatea și transparența pieței angro de energie (JO L 326, 8.12.2011, p. 1).

10

(11)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1348/2014 al Comisiei din 17 decembrie 2014 privind raportarea de date, pentru punerea în aplicare a articolului 8 alineatele (2) și (6) din Regulamentul (UE) nr. 1227/2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind integritatea și transparența pieței angro de energie (JO L 363, 18.12.2014, p. 121).

11

(12)  Regulamentul (UE) 2022/1369 al Consiliului din 5 august 2022 privind măsuri coordonate de reducere a cererii de gaze (JO L 206, 8.8.2022, p. 1).

12

(13)  Hotărârea Curții de Justiție din 15 iulie 2021, Germania/Polonia, C-848/19 P, ECLI:EU:C:2021:598.

13

(14)  Recomandarea (UE) 2018/177 a Comisiei din 2 februarie 2018 privind elementele care ar trebui incluse în acordurile tehnice, juridice și financiare între statele membre pentru aplicarea mecanismului de solidaritate în temeiul articolului 13 din Regulamentul (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de garantare a siguranței furnizării de gaze (JO L 32, 6.2.2018, p. 52).

14

(15)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

15

(16)  Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

16

(17)  Regulamentul (UE) 2019/941 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 privind pregătirea pentru riscuri în sectorul energiei electrice și de abrogare a Directivei 2005/89/CE (JO L 158, 14.6.2019, p. 1).

17

(18)  Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 94).

18

(19)  Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005 (JO L 211, 14.8.2009, p. 36).

19

---

ANEXA I

| (a) | Volumele maxime critice de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică în temeiul articolului 23 pentru perioada decembrie 2022-martie 2023 (valori în milioane de metri cubi) (1)










  Stat membru | Decembrie 2022 | Ianuarie 2023 | Februarie 2023 | Martie 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | 74,24 | 196,83 | 152,20 | 139,35 |
| BE | 399,05 | 458,77 | 382,76 | 398,99 |
| BG | 61,49 | 71,26 | 61,55 | 63,29 |
| CY | - | - | - | - |
| CZ | 17,26 | 49,64 | 34,80 | 28,28 |
| DE | 2 090,53 | 2 419,56 | 2 090,59 | 1 863,77 |
| DK | 249,48 | 295,56 | 254,87 | 268,09 |
| EE | 5,89 | 5,78 | 5,00 | 1,05 |
| EL | 209,95 | 326,68 | 317,18 | 232,80 |
| ES | 1 378,23 | 1 985,66 | 1 597,27 | 1 189,29 |
| IE | 372,76 | 375,29 | 364,26 | 375,74 |
| FI | 28,42 | 39,55 | 44,66 | 12,97 |
| FR | 876,37 | 875,58 | 802,53 | 771,15 |
| HR | 10,95 | 66,01 | 59,99 | 48,85 |
| HU | 82,13 | 133,97 | 126,44 | 93,72 |
| IT | 2 166,46 | 3 304,99 | 3 110,79 | 2 774,67 |
| LV | 89,26 | 83,56 | 84,96 | 66,19 |
| LT | 16,13 | 20,22 | 18,81 | 4,21 |
| LU | - | - | - | - |
| MT | 32,88 | 34,84 | 31,43 | 33,02 |
| NL | 684,26 | 762,31 | 556,26 | 480,31 |
| PL | 158,14 | 158,64 | 136,97 | 148,64 |
| PT | 409,97 | 415,22 | 368,54 | 401,32 |
| RO | 130,35 | 179,35 | 162,41 | 159,71 |
| SI | 12,98 | 15,15 | 13,35 | 12,80 |
| SK | 33,99 | 47,26 | 34,80 | 34,76 |
| SE | 18,05 | 18,61 | 17,71 | 15,76 |

(a)

Volumele maxime critice de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică în temeiul articolului 23 pentru perioada decembrie 2022-martie 2023 (valori în milioane de metri cubi) (1)

Stat membru

Decembrie 2022

Ianuarie 2023

Februarie 2023

Martie 2023

AT

74,24

196,83

152,20

139,35

BE

399,05

458,77

382,76

398,99

BG

61,49

71,26

61,55

63,29

CY

-

-

-

-

CZ

17,26

49,64

34,80

28,28

DE

2 090,53

2 419,56

2 090,59

1 863,77

DK

249,48

295,56

254,87

268,09

EE

5,89

5,78

5,00

1,05

EL

209,95

326,68

317,18

232,80

ES

1 378,23

1 985,66

1 597,27

1 189,29

IE

372,76

375,29

364,26

375,74

FI

28,42

39,55

44,66

12,97

FR

876,37

875,58

802,53

771,15

HR

10,95

66,01

59,99

48,85

HU

82,13

133,97

126,44

93,72

IT

2 166,46

3 304,99

3 110,79

2 774,67

LV

89,26

83,56

84,96

66,19

LT

16,13

20,22

18,81

4,21

LU

-

-

-

-

MT

32,88

34,84

31,43

33,02

NL

684,26

762,31

556,26

480,31

PL

158,14

158,64

136,97

148,64

PT

409,97

415,22

368,54

401,32

RO

130,35

179,35

162,41

159,71

SI

12,98

15,15

13,35

12,80

SK

33,99

47,26

34,80

34,76

SE

18,05

18,61

17,71

15,76

| (b) | Volumele maxime critice de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică în temeiul articolului 23 pentru perioada aprilie 2023-decembrie 2023 (valori în milioane de metri cubi)






  Stat membru | Valoare lunară |
| --- | --- | --- |
| AT | 140,66 |
| BE | 409,89 |
| BG | 64,40 |
| CY | - |
| CZ | 32,50 |
| DE | 2 116,11 |
| DK | 267,00 |
| EE | 4,43 |
| EL | 271,65 |
| ES | 1 537,61 |
| IE | 372,01 |
| FI | 31,40 |
| FR | 831,41 |
| HR | 46,45 |
| HU | 109,06 |
| IT | 2 839,23 |
| LV | 80,99 |
| LT | 14,84 |
| LU | - |
| MT | 33,03 |
| NL | 620,79 |
| PL | 150,60 |
| PT | 398,76 |
| RO | 157,96 |
| SI | 13,57 |
| SK | 37,70 |
| SE | 17,53 |

(b)

Volumele maxime critice de gaze pentru siguranța alimentării cu energie electrică în temeiul articolului 23 pentru perioada aprilie 2023-decembrie 2023 (valori în milioane de metri cubi)

Stat membru

Valoare lunară

AT

140,66

BE

409,89

BG

64,40

CY

-

CZ

32,50

DE

2 116,11

DK

267,00

EE

4,43

EL

271,65

ES

1 537,61

IE

372,01

FI

31,40

FR

831,41

HR

46,45

HU

109,06

IT

2 839,23

LV

80,99

LT

14,84

LU

-

MT

33,03

NL

620,79

PL

150,60

PT

398,76

RO

157,96

SI

13,57

SK

37,70

SE

17,53

---

(1)  Cifrele din anexa I tabelele (a) și (b) se bazează pe datele din evaluarea adecvării pentru perioada de iarnă în temeiul articolului 9 din Regulamentul (UE) 2019/941, efectuată de Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică (ENTSO-E), cu excepția Maltei, pentru care producția de energie electrică se bazează exclusiv pe livrări de GNL, fără a deține capacități de înmagazinare semnificative. Având în vedere specificitatea gazului cu putere calorică redusă, valorile pentru Țările de Jos din acest tabel ar trebui înmulțite cu un factor de conversie de 37,89 împărțit la 35,17. Tabelul (a) din anexa I reprezintă volumele lunare individuale calculate de ENTSO-E pentru perioada decembrie 2022-martie 2023; cifrele din anexa I tabelul (b) pentru perioada aprilie 2023-decembrie 2023 reprezintă media valorilor din perioada decembrie 2022-martie 2023.

---

ANEXA II

Infrastructura critică pentru siguranța aprovizionării prevăzută la articolul 23 alineatul (2) litera (d)

| Sector | Subsector |
| --- | --- |
| I Energie | 1. | Energie electrică |

Sector

Subsector

I Energie

1.

Energie electrică

Infrastructuri și instalații pentru producerea și transportul energiei electrice din punctul de vedere al alimentării cu energie electrică

| 2. | Petrol |
| --- | --- |

2.

Petrol

Producția, rafinarea, tratarea, depozitarea și distribuția petrolului prin conducte

| 3. | Gaze |
| --- | --- |

3.

Gaze

Producția, rafinarea, tratarea, depozitarea și distribuția gazelor prin conducte

Terminale GNL

II Transporturi

| 4. | Transport rutier |
| --- | --- |

4.

Transport rutier

| 5. | Transport feroviar |
| --- | --- |

5.

Transport feroviar

| 6. | Transport aerian |
| --- | --- |

6.

Transport aerian

---

| 29.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 335/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 335/36

---

REGULAMENTUL (UE) 2022/2577 AL CONSILIULUI

din 22 decembrie 2022

de stabilire a unui cadru pentru accelerarea implementării energiei din surse regenerabile

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 122 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Războiul de agresiune al Federației Ruse împotriva Ucrainei și reducerea fără precedent a aprovizionării cu gaze naturale din Federația Rusă către statele membre amenință securitatea aprovizionării Uniunii și a statelor sale membre. În același timp, utilizarea ca armă a aprovizionării cu gaze și manipularea piețelor de către Federația Rusă prin perturbări intenționate ale fluxurilor de gaze au condus la o creștere vertiginoasă a prețurilor la energie în Uniune, ceea ce nu numai că pune în pericol economia Uniunii, dar amenință grav și securitatea aprovizionării. O implementare rapidă a surselor regenerabile de energie poate contribui la atenuarea efectelor actualei crize energetice, constituind o formă de apărare împotriva acțiunilor Rusiei. Energia din surse regenerabile poate contribui în mod semnificativ la combaterea utilizării energiei ca armă de către Rusia prin consolidarea securității aprovizionării Uniunii, prin reducerea volatilității pieței și prin scăderea prețurilor la energie. |
| --- | --- |

(1)

Războiul de agresiune al Federației Ruse împotriva Ucrainei și reducerea fără precedent a aprovizionării cu gaze naturale din Federația Rusă către statele membre amenință securitatea aprovizionării Uniunii și a statelor sale membre. În același timp, utilizarea ca armă a aprovizionării cu gaze și manipularea piețelor de către Federația Rusă prin perturbări intenționate ale fluxurilor de gaze au condus la o creștere vertiginoasă a prețurilor la energie în Uniune, ceea ce nu numai că pune în pericol economia Uniunii, dar amenință grav și securitatea aprovizionării. O implementare rapidă a surselor regenerabile de energie poate contribui la atenuarea efectelor actualei crize energetice, constituind o formă de apărare împotriva acțiunilor Rusiei. Energia din surse regenerabile poate contribui în mod semnificativ la combaterea utilizării energiei ca armă de către Rusia prin consolidarea securității aprovizionării Uniunii, prin reducerea volatilității pieței și prin scăderea prețurilor la energie.

| (2) | În ultimele luni, acțiunile Rusiei au agravat și mai mult situația de pe piață, în special din cauza creșterii riscului de întrerupere completă a aprovizionării Uniunii cu gaze din Rusia în viitorul apropiat, situație ce a afectat securitatea aprovizionării Uniunii. Acest lucru a sporit brusc volatilitatea prețurilor la energie în Uniune și a generat o creștere a prețurilor la gaze și energie electrică până la niveluri record în timpul verii, conducând la creșterea prețurilor cu amănuntul ale energiei electrice, care se preconizează că se vor repercuta în continuare, treptat, în majoritatea contractelor încheiate cu consumatorii, împovărând din ce în ce mai mult gospodăriile și întreprinderile. Situația agravată de pe piețele energiei a contribuit în mod substanțial la inflația generală din zona euro, încetinind creșterea economică în întreaga Uniune. Respectivul risc va persista indiferent de orice reducere temporară a prețurilor cu ridicata și va fi și mai relevant anul viitor, astfel cum se recunoaște în propunerea de urgență a Comisiei care însoțește Comunicarea Comisiei din 18 octombrie 2022 privind situații de urgență energetică – acțiuni comune de pregătire, achiziționare și protejare a UE. Întreprinderile europene din domeniul energiei s-ar putea confrunta cu dificultăți grave în ceea ce privește constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare a gazelor anul viitor, deoarece este foarte probabil ca mai puține gaze sau chiar deloc să ajungă din Rusia în Uniune având în vedere situația politică actuală. În plus, obiectivul pentru 2023, prevăzut în Regulamentul (UE) 2022/1032 al Parlamentului European și al Consiliului (1), este de a constitui stocuri la un nivel de 90 % din capacitatea de stocare a gazelor a Uniunii, față de 80 % pentru această iarnă. De asemenea, evenimente imprevizibile, cum ar fi sabotajul conductelor și alte riscuri de perturbare a securității aprovizionării, ar putea pune presiune suplimentară pe piețele de gaze. În plus, perspectivele în materie de competitivitate ale sectorului european al tehnologiilor din domeniul energiei din surse regenerabile au fost slăbite de politicile recente din alte regiuni ale lumii menite să ofere sprijin și să accelereze extinderea lanțurilor valorice ale tehnologiilor din domeniul energiei din surse regenerabile în ansamblu. |
| --- | --- |

(2)

În ultimele luni, acțiunile Rusiei au agravat și mai mult situația de pe piață, în special din cauza creșterii riscului de întrerupere completă a aprovizionării Uniunii cu gaze din Rusia în viitorul apropiat, situație ce a afectat securitatea aprovizionării Uniunii. Acest lucru a sporit brusc volatilitatea prețurilor la energie în Uniune și a generat o creștere a prețurilor la gaze și energie electrică până la niveluri record în timpul verii, conducând la creșterea prețurilor cu amănuntul ale energiei electrice, care se preconizează că se vor repercuta în continuare, treptat, în majoritatea contractelor încheiate cu consumatorii, împovărând din ce în ce mai mult gospodăriile și întreprinderile. Situația agravată de pe piețele energiei a contribuit în mod substanțial la inflația generală din zona euro, încetinind creșterea economică în întreaga Uniune. Respectivul risc va persista indiferent de orice reducere temporară a prețurilor cu ridicata și va fi și mai relevant anul viitor, astfel cum se recunoaște în propunerea de urgență a Comisiei care însoțește Comunicarea Comisiei din 18 octombrie 2022 privind situații de urgență energetică – acțiuni comune de pregătire, achiziționare și protejare a UE. Întreprinderile europene din domeniul energiei s-ar putea confrunta cu dificultăți grave în ceea ce privește constituirea de stocuri în instalațiile de înmagazinare a gazelor anul viitor, deoarece este foarte probabil ca mai puține gaze sau chiar deloc să ajungă din Rusia în Uniune având în vedere situația politică actuală. În plus, obiectivul pentru 2023, prevăzut în Regulamentul (UE) 2022/1032 al Parlamentului European și al Consiliului (1), este de a constitui stocuri la un nivel de 90 % din capacitatea de stocare a gazelor a Uniunii, față de 80 % pentru această iarnă. De asemenea, evenimente imprevizibile, cum ar fi sabotajul conductelor și alte riscuri de perturbare a securității aprovizionării, ar putea pune presiune suplimentară pe piețele de gaze. În plus, perspectivele în materie de competitivitate ale sectorului european al tehnologiilor din domeniul energiei din surse regenerabile au fost slăbite de politicile recente din alte regiuni ale lumii menite să ofere sprijin și să accelereze extinderea lanțurilor valorice ale tehnologiilor din domeniul energiei din surse regenerabile în ansamblu.

| (3) | În acest context și pentru a aborda expunerea consumatorilor și a întreprinderilor europene la prețuri ridicate și volatile care cauzează dificultăți economice și sociale, pentru a facilita reducerea necesară a cererii de energie prin înlocuirea aprovizionării cu gaze naturale cu energie din surse regenerabile și pentru a spori securitatea aprovizionării, este necesar ca Uniunea să ia noi măsuri temporare imediate pentru a accelera implementarea surselor regenerabile de energie, în special prin măsuri specifice care să permită accelerarea pe termen scurt a ritmului de implementare a surselor regenerabile de energie în Uniune. |
| --- | --- |

(3)

În acest context și pentru a aborda expunerea consumatorilor și a întreprinderilor europene la prețuri ridicate și volatile care cauzează dificultăți economice și sociale, pentru a facilita reducerea necesară a cererii de energie prin înlocuirea aprovizionării cu gaze naturale cu energie din surse regenerabile și pentru a spori securitatea aprovizionării, este necesar ca Uniunea să ia noi măsuri temporare imediate pentru a accelera implementarea surselor regenerabile de energie, în special prin măsuri specifice care să permită accelerarea pe termen scurt a ritmului de implementare a surselor regenerabile de energie în Uniune.

| (4) | Măsurile urgente respective au fost selectate datorită naturii și potențialului lor de a contribui la soluționarea situației de urgență energetică pe termen scurt. Mai precis, statele membre pot pune în aplicare rapid o serie de măsuri dintre cele prevăzute în prezentul regulament pentru a raționaliza procedura de acordare a autorizațiilor pentru proiectele din domeniul energiei din surse regenerabile, fără a impune modificări împovărătoare ale procedurilor lor naționale și ale sistemelor lor juridice și asigurând o accelerare simțitoare pe termen scurt a implementării surselor regenerabile de energie. Unele dintre respectivele măsuri au un domeniu general de aplicare, cum ar fi introducerea unei prezumții relative conform căreia proiectele din domeniul energiei din surse regenerabile sunt de interes public major în înțelesul legislației de mediu relevante sau introducerea unor clarificări cu privire la domeniul de aplicare al anumitor directive de mediu, precum și simplificarea cadrului de autorizare pentru retehnologizarea centralelor producătoare de energie din surse regenerabile prin axarea pe impactul care rezultă în urma unor modificări sau extinderi în raport cu proiectul inițial. Alte măsuri vizează tehnologii specifice, cum ar fi stabilirea unor proceduri mult mai scurte și mai rapide de acordare a autorizațiilor pentru amplasarea echipamentelor de energie solară pe structurile existente. Este oportun ca aceste măsuri de urgență să fie puse în aplicare cât mai curând posibil și să fie adaptate în funcție de necesități pentru a aborda cu precizie provocările actuale. |
| --- | --- |

(4)

Măsurile urgente respective au fost selectate datorită naturii și potențialului lor de a contribui la soluționarea situației de urgență energetică pe termen scurt. Mai precis, statele membre pot pune în aplicare rapid o serie de măsuri dintre cele prevăzute în prezentul regulament pentru a raționaliza procedura de acordare a autorizațiilor pentru proiectele din domeniul energiei din surse regenerabile, fără a impune modificări împovărătoare ale procedurilor lor naționale și ale sistemelor lor juridice și asigurând o accelerare simțitoare pe termen scurt a implementării surselor regenerabile de energie. Unele dintre respectivele măsuri au un domeniu general de aplicare, cum ar fi introducerea unei prezumții relative conform căreia proiectele din domeniul energiei din surse regenerabile sunt de interes public major în înțelesul legislației de mediu relevante sau introducerea unor clarificări cu privire la domeniul de aplicare al anumitor directive de mediu, precum și simplificarea cadrului de autorizare pentru retehnologizarea centralelor producătoare de energie din surse regenerabile prin axarea pe impactul care rezultă în urma unor modificări sau extinderi în raport cu proiectul inițial. Alte măsuri vizează tehnologii specifice, cum ar fi stabilirea unor proceduri mult mai scurte și mai rapide de acordare a autorizațiilor pentru amplasarea echipamentelor de energie solară pe structurile existente. Este oportun ca aceste măsuri de urgență să fie puse în aplicare cât mai curând posibil și să fie adaptate în funcție de necesități pentru a aborda cu precizie provocările actuale.

| (5) | Este necesar să se introducă măsuri urgente și specifice suplimentare destinate anumitor tehnologii și tipuri de proiecte care au cel mai mare potențial de implementare rapidă și efect imediat asupra obiectivelor de reducere a volatilității prețurilor și de reducere a cererii de gaze naturale, fără a limita cererea globală de energie. În ceea ce privește echipamentele de energie solară amplasate pe structuri artificiale, pe lângă accelerarea procedurilor de acordare a autorizațiilor, este oportun să se promoveze și să se accelereze implementarea unor instalații solare la scară mică, inclusiv pentru autoconsumatorii de energie din surse regenerabile și pentru autoconsumatorii colectivi, cum ar fi comunitățile energetice locale, deoarece acestea sunt opțiunile care costă cel mai puțin, sunt cele mai accesibile și au cel mai mic impact asupra mediului sau de altă natură pentru o introducere rapidă a unor noi instalații de energie din surse regenerabile. În plus, respectivele proiecte sprijină în mod direct gospodăriile și întreprinderile care se confruntă cu prețuri ridicate la energie și îi protejează pe consumatori de volatilitatea prețurilor. Retehnologizarea centralelor producătoare de energie din surse regenerabile este o opțiune pentru creșterea rapidă a producției de energie din surse regenerabile, având impactul cel mai mic asupra infrastructurii de rețea și asupra mediului, inclusiv în cazul tehnologiilor de producere a energiei din surse regenerabile, cum ar fi energia eoliană, pentru care procedurile de acordare a autorizațiilor sunt, de regulă, mai lungi. În cele din urmă, pompele de căldură reprezintă o alternativă directă din surse regenerabile pentru cazanele pe gaz natural și au potențialul de a reduce în mod semnificativ cererea de gaze naturale în timpul sezonului rece. |
| --- | --- |

(5)

Este necesar să se introducă măsuri urgente și specifice suplimentare destinate anumitor tehnologii și tipuri de proiecte care au cel mai mare potențial de implementare rapidă și efect imediat asupra obiectivelor de reducere a volatilității prețurilor și de reducere a cererii de gaze naturale, fără a limita cererea globală de energie. În ceea ce privește echipamentele de energie solară amplasate pe structuri artificiale, pe lângă accelerarea procedurilor de acordare a autorizațiilor, este oportun să se promoveze și să se accelereze implementarea unor instalații solare la scară mică, inclusiv pentru autoconsumatorii de energie din surse regenerabile și pentru autoconsumatorii colectivi, cum ar fi comunitățile energetice locale, deoarece acestea sunt opțiunile care costă cel mai puțin, sunt cele mai accesibile și au cel mai mic impact asupra mediului sau de altă natură pentru o introducere rapidă a unor noi instalații de energie din surse regenerabile. În plus, respectivele proiecte sprijină în mod direct gospodăriile și întreprinderile care se confruntă cu prețuri ridicate la energie și îi protejează pe consumatori de volatilitatea prețurilor. Retehnologizarea centralelor producătoare de energie din surse regenerabile este o opțiune pentru creșterea rapidă a producției de energie din surse regenerabile, având impactul cel mai mic asupra infrastructurii de rețea și asupra mediului, inclusiv în cazul tehnologiilor de producere a energiei din surse regenerabile, cum ar fi energia eoliană, pentru care procedurile de acordare a autorizațiilor sunt, de regulă, mai lungi. În cele din urmă, pompele de căldură reprezintă o alternativă directă din surse regenerabile pentru cazanele pe gaz natural și au potențialul de a reduce în mod semnificativ cererea de gaze naturale în timpul sezonului rece.

| (6) | Având în vedere caracterul urgent și excepțional al situației energetice, statele membre ar trebui să poată introduce excepții de la anumite obligații de evaluare prevăzute în legislația de mediu a Uniunii pentru proiectele privind energia din surse regenerabile și pentru proiectele privind stocarea energiei și privind infrastructura de rețea care sunt necesare pentru integrarea energiei din surse regenerabile în sistemul electroenergetic. Pentru a introduce excepțiile respective , ar trebui să fie îndeplinite două condiții, și anume proiectul să fie situat într-o zonă dedicată energiei din surse regenerabile sau infrastructurii de rețea aferente, iar zona respectivă ar trebui să facă obiectul unei evaluări strategice a impactului asupra mediului. În plus, ar trebui să fie adoptate măsuri proporționale de atenuare sau, în cazul în care acestea nu sunt disponibile, măsuri compensatorii pentru a asigura protecția speciilor. |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere caracterul urgent și excepțional al situației energetice, statele membre ar trebui să poată introduce excepții de la anumite obligații de evaluare prevăzute în legislația de mediu a Uniunii pentru proiectele privind energia din surse regenerabile și pentru proiectele privind stocarea energiei și privind infrastructura de rețea care sunt necesare pentru integrarea energiei din surse regenerabile în sistemul electroenergetic. Pentru a introduce excepțiile respective , ar trebui să fie îndeplinite două condiții, și anume proiectul să fie situat într-o zonă dedicată energiei din surse regenerabile sau infrastructurii de rețea aferente, iar zona respectivă ar trebui să facă obiectul unei evaluări strategice a impactului asupra mediului. În plus, ar trebui să fie adoptate măsuri proporționale de atenuare sau, în cazul în care acestea nu sunt disponibile, măsuri compensatorii pentru a asigura protecția speciilor.

| (7) | Prezentul regulament ar trebui să se aplice procedurilor de acordare a autorizațiilor a căror dată de începere se încadrează în perioada sa de aplicare. Date fiind obiectivul prezentului regulament, precum și situația de urgență și contextul excepțional al adoptării sale, în special având în vedere faptul că o accelerare pe termen scurt a ritmului de introducere pe scară largă a surselor regenerabile de energie în Uniune justifică aplicarea prezentului regulament în cazul procedurilor de acordare a autorizațiilor care sunt în curs de desfășurare, statelor membre ar trebui să li se permită să aplice prezentul regulament, sau anumite dispoziții ale acestuia, procedurilor de acordare a autorizațiilor care sunt în curs de desfășurare și pentru care autoritatea competentă nu a luat o decizie finală, cu condiția ca aplicarea respectivelor norme să respecte în mod corespunzător drepturile preexistente ale terților și așteptările lor legitime. Statele membre ar trebui, prin urmare, să se asigure că aplicarea prezentului regulament în cazul procedurilor de acordare a autorizațiilor care sunt în curs de desfășurare este proporționată și protejează în mod corespunzător drepturile și așteptările legitime ale tuturor părților interesate. |
| --- | --- |

(7)

Prezentul regulament ar trebui să se aplice procedurilor de acordare a autorizațiilor a căror dată de începere se încadrează în perioada sa de aplicare. Date fiind obiectivul prezentului regulament, precum și situația de urgență și contextul excepțional al adoptării sale, în special având în vedere faptul că o accelerare pe termen scurt a ritmului de introducere pe scară largă a surselor regenerabile de energie în Uniune justifică aplicarea prezentului regulament în cazul procedurilor de acordare a autorizațiilor care sunt în curs de desfășurare, statelor membre ar trebui să li se permită să aplice prezentul regulament, sau anumite dispoziții ale acestuia, procedurilor de acordare a autorizațiilor care sunt în curs de desfășurare și pentru care autoritatea competentă nu a luat o decizie finală, cu condiția ca aplicarea respectivelor norme să respecte în mod corespunzător drepturile preexistente ale terților și așteptările lor legitime. Statele membre ar trebui, prin urmare, să se asigure că aplicarea prezentului regulament în cazul procedurilor de acordare a autorizațiilor care sunt în curs de desfășurare este proporționată și protejează în mod corespunzător drepturile și așteptările legitime ale tuturor părților interesate.

| (8) | Una dintre măsurile temporare constă în introducerea unei prezumții relative conform căreia proiectele din domeniul energiei din surse regenerabile sunt de interes public major și servesc sănătății și siguranței publice în înțelesul legislației de mediu relevante a Uniunii, cu excepția cazului în care există dovezi clare că respectivele proiecte au efecte negative majore asupra mediului care nu pot fi atenuate sau compensate. Centralele producătoare de energie din surse regenerabile, inclusiv pompele de căldură sau energia eoliană, sunt esențiale pentru combaterea schimbărilor climatice și a poluării, reducerea prețurilor energiei, reducerea dependenței Uniunii de combustibilii fosili și garantarea securității aprovizionării în Uniune. Prezumția că centralele producătoare de energie din surse regenerabile, inclusiv pompele de căldură, sunt de interes public major și servesc sănătății și siguranței publice ar permite unor astfel de proiecte să beneficieze, după caz, de o evaluare simplificată în ceea ce privește derogările specifice prevăzute în legislația de mediu relevantă a Uniunii, cu efect imediat. Luând în considerare particularitățile lor naționale, statelor membre ar trebui să li se permită să limiteze aplicarea acestei prezumții la anumite părți ale teritoriilor lor sau la anumite tehnologii ori proiecte. Statele membre pot lua în considerare aplicarea acestei prezumții în legislația lor națională relevantă privind amenajarea teritoriului. |
| --- | --- |

(8)

Una dintre măsurile temporare constă în introducerea unei prezumții relative conform căreia proiectele din domeniul energiei din surse regenerabile sunt de interes public major și servesc sănătății și siguranței publice în înțelesul legislației de mediu relevante a Uniunii, cu excepția cazului în care există dovezi clare că respectivele proiecte au efecte negative majore asupra mediului care nu pot fi atenuate sau compensate. Centralele producătoare de energie din surse regenerabile, inclusiv pompele de căldură sau energia eoliană, sunt esențiale pentru combaterea schimbărilor climatice și a poluării, reducerea prețurilor energiei, reducerea dependenței Uniunii de combustibilii fosili și garantarea securității aprovizionării în Uniune. Prezumția că centralele producătoare de energie din surse regenerabile, inclusiv pompele de căldură, sunt de interes public major și servesc sănătății și siguranței publice ar permite unor astfel de proiecte să beneficieze, după caz, de o evaluare simplificată în ceea ce privește derogările specifice prevăzute în legislația de mediu relevantă a Uniunii, cu efect imediat. Luând în considerare particularitățile lor naționale, statelor membre ar trebui să li se permită să limiteze aplicarea acestei prezumții la anumite părți ale teritoriilor lor sau la anumite tehnologii ori proiecte. Statele membre pot lua în considerare aplicarea acestei prezumții în legislația lor națională relevantă privind amenajarea teritoriului.

| (9) | Acest lucru reflectă rolul important pe care energia din surse regenerabile îl poate juca în decarbonizarea sistemului energetic al Uniunii, prin oferirea de soluții imediate de înlocuire a energiei pe bază de combustibili fosili și prin abordarea situației agravate de pe piață. Pentru a elimina blocajele din procedura de acordare a autorizațiilor și din funcționarea centralelor producătoare de energie din surse regenerabile, ar trebui ca, în cadrul procedurii de planificare și de acordare a autorizațiilor, să se acorde prioritate construirii și exploatării centralelor producătoare de energie din surse regenerabile și dezvoltării infrastructurii de rețea aferente atunci când se pun în balanță interesele juridice în cazuri individuale, cel puțin pentru proiectele care sunt recunoscute ca fiind de interes public. În ceea ce privește protecția speciilor, ar trebui să se acorde această prioritate numai dacă, și în măsura în care, se iau măsuri adecvate de conservare a speciilor, care contribuie la menținerea sau readucerea populațiilor speciilor la o stare de conservare favorabilă, și dacă sunt puse la dispoziție suficiente resurse financiare, precum și zone în acest scop. |
| --- | --- |

(9)

Acest lucru reflectă rolul important pe care energia din surse regenerabile îl poate juca în decarbonizarea sistemului energetic al Uniunii, prin oferirea de soluții imediate de înlocuire a energiei pe bază de combustibili fosili și prin abordarea situației agravate de pe piață. Pentru a elimina blocajele din procedura de acordare a autorizațiilor și din funcționarea centralelor producătoare de energie din surse regenerabile, ar trebui ca, în cadrul procedurii de planificare și de acordare a autorizațiilor, să se acorde prioritate construirii și exploatării centralelor producătoare de energie din surse regenerabile și dezvoltării infrastructurii de rețea aferente atunci când se pun în balanță interesele juridice în cazuri individuale, cel puțin pentru proiectele care sunt recunoscute ca fiind de interes public. În ceea ce privește protecția speciilor, ar trebui să se acorde această prioritate numai dacă, și în măsura în care, se iau măsuri adecvate de conservare a speciilor, care contribuie la menținerea sau readucerea populațiilor speciilor la o stare de conservare favorabilă, și dacă sunt puse la dispoziție suficiente resurse financiare, precum și zone în acest scop.

| (10) | Energia solară este o sursă regenerabilă de energie esențială pentru a se pune capăt dependenței Uniunii de combustibilii fosili din Rusia, realizându-se în același timp tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic. Energia solară fotovoltaică, care este una dintre sursele de energie electrică disponibile având costul cel mai scăzut, precum și tehnologiile termosolare, care asigură încălzire din surse regenerabile la costuri scăzute pe unitate de căldură, pot fi implementate rapid și pot aduce beneficii directe cetățenilor și întreprinderilor. În acest context, în conformitate cu Comunicarea Comisiei din 18 mai 2022 intitulată „Strategia UE privind energia solară”, se va sprijini dezvoltarea în Uniune a unui lanț valoric rezilient al industriei energiei solare, inclusiv prin intermediul Alianței industriei energiei solare fotovoltaice, care va fi lansată la sfârșitul anului 2022. Accelerarea și îmbunătățirea procedurilor de acordare a autorizațiilor pentru proiectele din domeniul energiei din surse regenerabile vor contribui la susținerea extinderii capacității Uniunii de producție a tehnologiilor energetice curate. Circumstanțele actuale și, în special, volatilitatea foarte ridicată a prețurilor la energie, necesită măsuri imediate pentru a asigura proceduri de acordare a autorizațiilor mult mai rapide, în vederea accelerării semnificative a ritmului instalării de echipamente de energie solară pe structuri artificiale, care este, în general, mai puțin complexă decât instalarea la sol, și care poate contribui rapid la atenuarea efectelor crizei energetice actuale, cu condiția menținerii stabilității, fiabilității și siguranței rețelei. Prin urmare, aceste instalații ar trebui să beneficieze de proceduri mai scurte de acordare a autorizațiilor în comparație cu alte proiecte din domeniul energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(10)

Energia solară este o sursă regenerabilă de energie esențială pentru a se pune capăt dependenței Uniunii de combustibilii fosili din Rusia, realizându-se în același timp tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic. Energia solară fotovoltaică, care este una dintre sursele de energie electrică disponibile având costul cel mai scăzut, precum și tehnologiile termosolare, care asigură încălzire din surse regenerabile la costuri scăzute pe unitate de căldură, pot fi implementate rapid și pot aduce beneficii directe cetățenilor și întreprinderilor. În acest context, în conformitate cu Comunicarea Comisiei din 18 mai 2022 intitulată „Strategia UE privind energia solară”, se va sprijini dezvoltarea în Uniune a unui lanț valoric rezilient al industriei energiei solare, inclusiv prin intermediul Alianței industriei energiei solare fotovoltaice, care va fi lansată la sfârșitul anului 2022. Accelerarea și îmbunătățirea procedurilor de acordare a autorizațiilor pentru proiectele din domeniul energiei din surse regenerabile vor contribui la susținerea extinderii capacității Uniunii de producție a tehnologiilor energetice curate. Circumstanțele actuale și, în special, volatilitatea foarte ridicată a prețurilor la energie, necesită măsuri imediate pentru a asigura proceduri de acordare a autorizațiilor mult mai rapide, în vederea accelerării semnificative a ritmului instalării de echipamente de energie solară pe structuri artificiale, care este, în general, mai puțin complexă decât instalarea la sol, și care poate contribui rapid la atenuarea efectelor crizei energetice actuale, cu condiția menținerii stabilității, fiabilității și siguranței rețelei. Prin urmare, aceste instalații ar trebui să beneficieze de proceduri mai scurte de acordare a autorizațiilor în comparație cu alte proiecte din domeniul energiei din surse regenerabile.

| (11) | Termenul maxim pentru procedura de acordare a autorizațiilor pentru instalarea de echipamente de energie solară și de instalații de stocare coamplasate și racordări la rețea aferente în cadrul unor structuri artificiale existente sau viitoare create în alte scopuri decât producția de energie solară ar trebui să fie de trei luni. O derogare specifică de la necesitatea de a efectua evaluări de impact asupra mediului în temeiul Directivei 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2), ar trebui de asemenea introdusă pentru respectivele instalații, având în vedere că acestea nu sunt susceptibile să ridice probleme legate de utilizările concurente ale spațiului sau de impactul asupra mediului. Investițiile în mici instalații descentralizate de energie solară pentru a deveni autoconsumatori de energie din surse regenerabile reprezintă unul dintre cele mai eficiente mijloace prin care consumatorii de energie își pot reduce facturile la energie și expunerea la volatilitatea prețurilor. Statelor membre ar trebui să li se permită să nu aplice acest termen mai scurt și această derogare anumitor zone sau structuri, din motive justificate. |
| --- | --- |

(11)

Termenul maxim pentru procedura de acordare a autorizațiilor pentru instalarea de echipamente de energie solară și de instalații de stocare coamplasate și racordări la rețea aferente în cadrul unor structuri artificiale existente sau viitoare create în alte scopuri decât producția de energie solară ar trebui să fie de trei luni. O derogare specifică de la necesitatea de a efectua evaluări de impact asupra mediului în temeiul Directivei 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2), ar trebui de asemenea introdusă pentru respectivele instalații, având în vedere că acestea nu sunt susceptibile să ridice probleme legate de utilizările concurente ale spațiului sau de impactul asupra mediului. Investițiile în mici instalații descentralizate de energie solară pentru a deveni autoconsumatori de energie din surse regenerabile reprezintă unul dintre cele mai eficiente mijloace prin care consumatorii de energie își pot reduce facturile la energie și expunerea la volatilitatea prețurilor. Statelor membre ar trebui să li se permită să nu aplice acest termen mai scurt și această derogare anumitor zone sau structuri, din motive justificate.

| (12) | Instalațiile de autoconsum, inclusiv cele pentru autoconsumatorii colectivi, cum ar fi comunitățile energetice locale, contribuie, de asemenea, la reducerea cererii globale de gaze naturale, la creșterea rezilienței sistemului și la realizarea obiectivelor Uniunii privind energia din surse regenerabile. Instalarea echipamentelor de energie solară cu o capacitate de producere de energie electrică mai mică de 50 kW, inclusiv a instalațiilor autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile, nu este susceptibilă să aibă efecte negative majore asupra mediului sau a rețelei și nu ridică probleme de siguranță. În plus, instalațiile mici nu necesită, în general, extinderea capacității la punctul de racordare la rețea. Având în vedere efectele pozitive imediate ale acestor instalații pentru consumatori și impactul limitat pe care acestea îl pot avea asupra mediului, este oportun ca, atunci când aceste instalații îndeplinesc condiția de a nu depăși capacitatea existentă a racordării la rețeaua de distribuție, să se simplifice și mai mult procedura de acordare a autorizațiilor care li se aplică, prin introducerea conceptului de acord tacit al administrației în procedurile relevante de acordare a autorizațiilor, pentru a promova și accelera implementarea acestor instalații și pentru a face posibilă valorificarea beneficiilor acestora pe termen scurt. Statelor membre ar trebui să li se permită să aplice, ca urmare a unor constrângeri interne, un prag sub 50 kW, dar superior valorii de 10,8 kW. În orice caz, pe parcursul procedurii de acordare a autorizațiilor în termen de o lună, autoritățile sau entitățile competente pot respinge cererile primite cu privire la astfel de instalații, din motive legate de siguranța, stabilitatea și fiabilitatea rețelei, printr-un răspuns motivat corespunzător. |
| --- | --- |

(12)

Instalațiile de autoconsum, inclusiv cele pentru autoconsumatorii colectivi, cum ar fi comunitățile energetice locale, contribuie, de asemenea, la reducerea cererii globale de gaze naturale, la creșterea rezilienței sistemului și la realizarea obiectivelor Uniunii privind energia din surse regenerabile. Instalarea echipamentelor de energie solară cu o capacitate de producere de energie electrică mai mică de 50 kW, inclusiv a instalațiilor autoconsumatorilor de energie din surse regenerabile, nu este susceptibilă să aibă efecte negative majore asupra mediului sau a rețelei și nu ridică probleme de siguranță. În plus, instalațiile mici nu necesită, în general, extinderea capacității la punctul de racordare la rețea. Având în vedere efectele pozitive imediate ale acestor instalații pentru consumatori și impactul limitat pe care acestea îl pot avea asupra mediului, este oportun ca, atunci când aceste instalații îndeplinesc condiția de a nu depăși capacitatea existentă a racordării la rețeaua de distribuție, să se simplifice și mai mult procedura de acordare a autorizațiilor care li se aplică, prin introducerea conceptului de acord tacit al administrației în procedurile relevante de acordare a autorizațiilor, pentru a promova și accelera implementarea acestor instalații și pentru a face posibilă valorificarea beneficiilor acestora pe termen scurt. Statelor membre ar trebui să li se permită să aplice, ca urmare a unor constrângeri interne, un prag sub 50 kW, dar superior valorii de 10,8 kW. În orice caz, pe parcursul procedurii de acordare a autorizațiilor în termen de o lună, autoritățile sau entitățile competente pot respinge cererile primite cu privire la astfel de instalații, din motive legate de siguranța, stabilitatea și fiabilitatea rețelei, printr-un răspuns motivat corespunzător.

| (13) | Retehnologizarea centralelor existente care produc energie din surse regenerabile are un potențial semnificativ de creștere rapidă a producției de energie din surse regenerabile, permițând astfel reducerea consumului de gaze. Retehnologizarea permite utilizarea în continuare a siturilor cu un potențial semnificativ de energie din surse regenerabile, ceea ce reduce necesitatea de a desemna noi situri pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile. Retehnologizarea unei centrale electrice eoliene prin dotarea acesteia cu turbine mai eficiente permite menținerea sau creșterea capacității existente, dar cu turbine mai puține, mai mari și mai eficiente. Alte avantaje ale retehnologizării sunt preexistența racordării la rețea, un grad probabil mai ridicat de acceptare de către public și de cunoaștere a impactului asupra mediului. |
| --- | --- |

(13)

Retehnologizarea centralelor existente care produc energie din surse regenerabile are un potențial semnificativ de creștere rapidă a producției de energie din surse regenerabile, permițând astfel reducerea consumului de gaze. Retehnologizarea permite utilizarea în continuare a siturilor cu un potențial semnificativ de energie din surse regenerabile, ceea ce reduce necesitatea de a desemna noi situri pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile. Retehnologizarea unei centrale electrice eoliene prin dotarea acesteia cu turbine mai eficiente permite menținerea sau creșterea capacității existente, dar cu turbine mai puține, mai mari și mai eficiente. Alte avantaje ale retehnologizării sunt preexistența racordării la rețea, un grad probabil mai ridicat de acceptare de către public și de cunoaștere a impactului asupra mediului.

| (14) | Potrivit estimărilor, turbinele eoliene onshore cu o capacitate de producere de energie electrică de 38 GW vor ajunge la sfârșitul duratei lor normale de funcționare de 20 de ani între 2021 și 2025. Dezafectarea acestor capacități în locul retehnologizării ar duce la o reducere substanțială a capacității instalate actuale de producere de energie din surse regenerabile, complicând și mai mult situația de pe piața energiei. Simplificarea imediată și accelerarea procedurilor de acordare a autorizațiilor pentru retehnologizare sunt esențiale pentru menținerea și sporirea capacității de producere de energie din surse regenerabile în Uniune. În acest scop, prezentul regulamentul introduce măsuri suplimentare de simplificare în continuare a procedurii de acordare a autorizațiilor pentru retehnologizarea proiectelor din domeniul energiei din surse regenerabile. În special, termenul maxim de șase luni aplicabil procedurii de acordare a autorizațiilor pentru retehnologizarea proiectelor din domeniul energiei din surse regenerabile ar trebui să includă toate evaluările de impact asupra mediului relevante. În plus, ori de câte ori retehnologizarea unei centrale producătoare de energie din surse regenerabile sau modernizarea unei infrastructuri de rețea aferente care este necesară pentru integrarea energiei din surse regenerabile în sistemul electroenergetic face obiectul unei examinări sau al unei evaluări de impact asupra mediului, aceasta ar trebui să se limiteze la evaluarea impactului potențial care rezultă din modificare sau extindere în raport cu proiectul inițial. |
| --- | --- |

(14)

Potrivit estimărilor, turbinele eoliene onshore cu o capacitate de producere de energie electrică de 38 GW vor ajunge la sfârșitul duratei lor normale de funcționare de 20 de ani între 2021 și 2025. Dezafectarea acestor capacități în locul retehnologizării ar duce la o reducere substanțială a capacității instalate actuale de producere de energie din surse regenerabile, complicând și mai mult situația de pe piața energiei. Simplificarea imediată și accelerarea procedurilor de acordare a autorizațiilor pentru retehnologizare sunt esențiale pentru menținerea și sporirea capacității de producere de energie din surse regenerabile în Uniune. În acest scop, prezentul regulamentul introduce măsuri suplimentare de simplificare în continuare a procedurii de acordare a autorizațiilor pentru retehnologizarea proiectelor din domeniul energiei din surse regenerabile. În special, termenul maxim de șase luni aplicabil procedurii de acordare a autorizațiilor pentru retehnologizarea proiectelor din domeniul energiei din surse regenerabile ar trebui să includă toate evaluările de impact asupra mediului relevante. În plus, ori de câte ori retehnologizarea unei centrale producătoare de energie din surse regenerabile sau modernizarea unei infrastructuri de rețea aferente care este necesară pentru integrarea energiei din surse regenerabile în sistemul electroenergetic face obiectul unei examinări sau al unei evaluări de impact asupra mediului, aceasta ar trebui să se limiteze la evaluarea impactului potențial care rezultă din modificare sau extindere în raport cu proiectul inițial.

| (15) | Pentru a promova și a accelera retehnologizarea centralelor existente care produc energie din surse regenerabile, ar trebui stabilită imediat o procedură simplificată pentru racordările la rețea în cazul în care retehnologizarea are ca rezultat o creștere limitată a capacității totale în raport cu proiectul inițial. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a promova și a accelera retehnologizarea centralelor existente care produc energie din surse regenerabile, ar trebui stabilită imediat o procedură simplificată pentru racordările la rețea în cazul în care retehnologizarea are ca rezultat o creștere limitată a capacității totale în raport cu proiectul inițial.

| (16) | Atunci când se retehnologizează o instalație solară, se pot obține creșteri ale eficienței și capacității fără a extinde spațiul ocupat. Prin urmare, atât timp cât spațiul utilizat nu este extins în cadrul acestei proceduri, instalația retehnologizată nu ar avea un impact asupra mediului diferit de cel al instalației inițiale, iar măsurile de atenuare a impactului asupra mediului necesare inițial continuă să fie respectate. |
| --- | --- |

(16)

Atunci când se retehnologizează o instalație solară, se pot obține creșteri ale eficienței și capacității fără a extinde spațiul ocupat. Prin urmare, atât timp cât spațiul utilizat nu este extins în cadrul acestei proceduri, instalația retehnologizată nu ar avea un impact asupra mediului diferit de cel al instalației inițiale, iar măsurile de atenuare a impactului asupra mediului necesare inițial continuă să fie respectate.

| (17) | Tehnologia pompelor de căldură este esențială pentru producerea de încălzire și răcire din energia ambientală, inclusiv din instalațiile de tratare a apelor reziduale, precum și din energia geotermică. Pompele de căldură permit, de asemenea, utilizarea căldurii și frigului rezidual. Implementarea rapidă a pompelor de căldură care mobilizează surse regenerabile de energie insuficient utilizate, cum ar fi energia ambientală, energia geotermică și căldura reziduală din sectoarele industriale și terțiare, inclusiv din centrele de date, permite înlocuirea cazanelor pe gaz natural și a altor cazane pe bază de combustibili fosili cu o soluție de încălzire din surse regenerabile, sporind în același timp eficiența energetică. Acest lucru va accelera reducerea utilizării gazului în furnizarea de căldură atât în sectorul industrial, cât și în cel al clădirilor. Pentru a accelera instalarea și utilizarea pompelor de căldură, este oportun să se introducă proceduri specifice mai scurte de acordare a autorizațiilor pentru astfel de instalații, inclusiv o procedură simplificată pentru racordarea pompelor de căldură mai mici la rețeaua de energie electrică, în cazul în care nu există probleme de siguranță, nu sunt necesare lucrări suplimentare pentru racordările la rețea și nu există o incompatibilitate tehnică a componentelor sistemului, cu excepția cazului în care legislația națională nu impune o astfel de procedură. Datorită unei instalări mai rapide și mai ușoare a pompelor de căldură, utilizarea sporită a surselor regenerabile de energie în sectorul încălzirii, care reprezintă aproape jumătate din consumul de energie al Uniunii, va contribui la securitatea aprovizionării și va permite să se facă față unei situații mai dificile de piață. |
| --- | --- |

(17)

Tehnologia pompelor de căldură este esențială pentru producerea de încălzire și răcire din energia ambientală, inclusiv din instalațiile de tratare a apelor reziduale, precum și din energia geotermică. Pompele de căldură permit, de asemenea, utilizarea căldurii și frigului rezidual. Implementarea rapidă a pompelor de căldură care mobilizează surse regenerabile de energie insuficient utilizate, cum ar fi energia ambientală, energia geotermică și căldura reziduală din sectoarele industriale și terțiare, inclusiv din centrele de date, permite înlocuirea cazanelor pe gaz natural și a altor cazane pe bază de combustibili fosili cu o soluție de încălzire din surse regenerabile, sporind în același timp eficiența energetică. Acest lucru va accelera reducerea utilizării gazului în furnizarea de căldură atât în sectorul industrial, cât și în cel al clădirilor. Pentru a accelera instalarea și utilizarea pompelor de căldură, este oportun să se introducă proceduri specifice mai scurte de acordare a autorizațiilor pentru astfel de instalații, inclusiv o procedură simplificată pentru racordarea pompelor de căldură mai mici la rețeaua de energie electrică, în cazul în care nu există probleme de siguranță, nu sunt necesare lucrări suplimentare pentru racordările la rețea și nu există o incompatibilitate tehnică a componentelor sistemului, cu excepția cazului în care legislația națională nu impune o astfel de procedură. Datorită unei instalări mai rapide și mai ușoare a pompelor de căldură, utilizarea sporită a surselor regenerabile de energie în sectorul încălzirii, care reprezintă aproape jumătate din consumul de energie al Uniunii, va contribui la securitatea aprovizionării și va permite să se facă față unei situații mai dificile de piață.

| (18) | La aplicarea termenelor pentru instalarea echipamentelor de energie solară, retehnologizarea centralelor producătoare de energie din surse regenerabile și introducerea pe scară largă a pompelor de căldură nu ar trebui să fie luată în calcul perioada în care centralele, racordările lor la rețea și infrastructura de rețea necesară aferentă sunt în curs de construcție sau de retehnologizare, cu excepția cazului în care perioada respectivă coincide cu alte etape administrative ale procedurii de acordare a autorizațiilor. De asemenea, la aplicarea termenelor nu ar trebui să fie luată în calcul nici perioada corespunzătoare etapelor administrative necesare pentru finalizarea modernizărilor semnificative ale rețelei care sunt necesare pentru a asigura stabilitatea, fiabilitatea și siguranța rețelei. |
| --- | --- |

(18)

La aplicarea termenelor pentru instalarea echipamentelor de energie solară, retehnologizarea centralelor producătoare de energie din surse regenerabile și introducerea pe scară largă a pompelor de căldură nu ar trebui să fie luată în calcul perioada în care centralele, racordările lor la rețea și infrastructura de rețea necesară aferentă sunt în curs de construcție sau de retehnologizare, cu excepția cazului în care perioada respectivă coincide cu alte etape administrative ale procedurii de acordare a autorizațiilor. De asemenea, la aplicarea termenelor nu ar trebui să fie luată în calcul nici perioada corespunzătoare etapelor administrative necesare pentru finalizarea modernizărilor semnificative ale rețelei care sunt necesare pentru a asigura stabilitatea, fiabilitatea și siguranța rețelei.

| (19) | În vederea facilitării în continuare a extinderii implementării energiei regenerabile, statelor membre ar trebui să li se permită în continuare să scurteze și mai mult termenele din cadrul procedurii de acordare a autorizațiilor. |
| --- | --- |

(19)

În vederea facilitării în continuare a extinderii implementării energiei regenerabile, statelor membre ar trebui să li se permită în continuare să scurteze și mai mult termenele din cadrul procedurii de acordare a autorizațiilor.

| (20) | Dispozițiile Convenției Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu („Convenția de la Aarhus”) referitoare la accesul la informații, la participarea publicului la luarea deciziei și la accesul la justiție în probleme de mediu și, în special, la obligațiile statelor membre în ceea ce privește participarea publicului și accesul la justiție rămân aplicabile. |
| --- | --- |

(20)

Dispozițiile Convenției Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu („Convenția de la Aarhus”) referitoare la accesul la informații, la participarea publicului la luarea deciziei și la accesul la justiție în probleme de mediu și, în special, la obligațiile statelor membre în ceea ce privește participarea publicului și accesul la justiție rămân aplicabile.

| (21) | Principiul solidarității energetice este un principiu general în temeiul dreptului Uniunii astfel cum este menționat de Curtea de Justiție a Uniunii Europene în hotărârea sa din 15 iulie 2021 în cauza C-848/19 P (3) Germania/Polonia și se aplică tuturor statelor membre. Prin punerea în aplicare a principiului solidarității energetice, prezentul regulament permite distribuirea transfrontalieră a efectelor implementării mai rapide a proiectelor din domeniul energiei din surse regenerabile. Măsurile prevăzute în prezentul regulament vizează instalațiile de energie din surse regenerabile din toate statele membre și privesc o gamă largă de proiecte, inclusiv proiecte privind structurile existente, instalațiile noi de echipamente de energie solară și retehnologizarea instalațiilor existente. Având în vedere gradul de integrare a piețelor energetice ale Uniunii, orice creștere a răspândirii utilizării energiei din surse regenerabile într-un stat membru ar trebui să fie benefică și altor state membre în ceea ce privește securitatea aprovizionării și scăderea prețurilor. Aceasta ar trebui să contribuie la fluxul transfrontalier de energie electrică din surse regenerabile către zonele în care este cea mai mare nevoie de ea și să asigure faptul că energia electrică din surse regenerabile produsă cu un cost redus este exportată în statele membre în care producția de energie electrică este mai scumpă. În plus, capacitățile nou-instalate de energie din surse regenerabile din statele membre vor avea un impact asupra reducerii globale a cererii de gaze în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(21)

Principiul solidarității energetice este un principiu general în temeiul dreptului Uniunii astfel cum este menționat de Curtea de Justiție a Uniunii Europene în hotărârea sa din 15 iulie 2021 în cauza C-848/19 P (3) Germania/Polonia și se aplică tuturor statelor membre. Prin punerea în aplicare a principiului solidarității energetice, prezentul regulament permite distribuirea transfrontalieră a efectelor implementării mai rapide a proiectelor din domeniul energiei din surse regenerabile. Măsurile prevăzute în prezentul regulament vizează instalațiile de energie din surse regenerabile din toate statele membre și privesc o gamă largă de proiecte, inclusiv proiecte privind structurile existente, instalațiile noi de echipamente de energie solară și retehnologizarea instalațiilor existente. Având în vedere gradul de integrare a piețelor energetice ale Uniunii, orice creștere a răspândirii utilizării energiei din surse regenerabile într-un stat membru ar trebui să fie benefică și altor state membre în ceea ce privește securitatea aprovizionării și scăderea prețurilor. Aceasta ar trebui să contribuie la fluxul transfrontalier de energie electrică din surse regenerabile către zonele în care este cea mai mare nevoie de ea și să asigure faptul că energia electrică din surse regenerabile produsă cu un cost redus este exportată în statele membre în care producția de energie electrică este mai scumpă. În plus, capacitățile nou-instalate de energie din surse regenerabile din statele membre vor avea un impact asupra reducerii globale a cererii de gaze în întreaga Uniune.

| (22) | În conformitate cu articolul 122 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul, la propunerea Comisiei, poate decide, în spiritul solidarității dintre statele membre, să adopte măsuri corespunzătoare situației economice, în special în cazul în care apar dificultăți grave în aprovizionarea cu anumite produse, în special în domeniul energiei. Având în vedere evenimentele recente și acțiunile recente ale Rusiei, riscul ridicat de întrerupere completă a aprovizionării cu gaze din Rusia, combinat cu perspectivele incerte privind alternativele, reprezintă o amenințare semnificativă de întrerupere a aprovizionării cu energie, generând o creștere suplimentară a prețurilor la energie și, în consecință, sporind presiunea asupra economiei Uniunii. Prin urmare, sunt necesare acțiuni urgente. |
| --- | --- |

(22)

În conformitate cu articolul 122 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul, la propunerea Comisiei, poate decide, în spiritul solidarității dintre statele membre, să adopte măsuri corespunzătoare situației economice, în special în cazul în care apar dificultăți grave în aprovizionarea cu anumite produse, în special în domeniul energiei. Având în vedere evenimentele recente și acțiunile recente ale Rusiei, riscul ridicat de întrerupere completă a aprovizionării cu gaze din Rusia, combinat cu perspectivele incerte privind alternativele, reprezintă o amenințare semnificativă de întrerupere a aprovizionării cu energie, generând o creștere suplimentară a prețurilor la energie și, în consecință, sporind presiunea asupra economiei Uniunii. Prin urmare, sunt necesare acțiuni urgente.

| (23) | Având în vedere amploarea crizei energetice, nivelul impactului său social, economic și financiar și necesitatea de a acționa cât mai curând posibil, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Regulamentul are o valabilitate limitată la 18 luni și include o clauză de reexaminare astfel încât Comisia să poată propune prelungirea valabilității, dacă acest lucru este necesar. |
| --- | --- |

(23)

Având în vedere amploarea crizei energetice, nivelul impactului său social, economic și financiar și necesitatea de a acționa cât mai curând posibil, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Regulamentul are o valabilitate limitată la 18 luni și include o clauză de reexaminare astfel încât Comisia să poată propune prelungirea valabilității, dacă acest lucru este necesar.

| (24) | Întrucât obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor respective, |
| --- | --- |

(24)

Întrucât obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor respective,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

Prezentul regulament stabilește norme temporare cu caracter urgent care vizează accelerarea procedurii de acordare a autorizațiilor pentru producția de energie din surse regenerabile, cu un accent deosebit pe tehnologii specifice din domeniul energiei din surse regenerabile sau pe tipuri specifice de proiecte din domeniul energiei din surse regenerabile capabile să realizeze o accelerare pe termen scurt a ritmului de implementare a surselor regenerabile de energie în Uniune.

Prezentul regulament se aplică tuturor procedurilor de acordare a autorizațiilor a căror dată de începere se încadrează în perioada sa de aplicare și nu aduce atingere dispozițiilor de drept intern care stabilesc termene mai scurte decât cele prevăzute la articolele 4, 5 și 7.

De asemenea, statele membre pot aplica prezentul regulament procedurilor de acordare a autorizațiilor care sunt în curs de desfășurare și în cadrul cărora nu s-a luat o decizie finală înainte de 30 decembrie 2022, cu condiția ca acest lucru să scurteze procedura de acordare a autorizațiilor și ca drepturile legale preexistente ale terților să fie menținute.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile prevăzute la articolul 2 din Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (4). În plus, se aplică următoarele definiții:

4

| 1. | „procedură de acordare a autorizațiilor” înseamnă procedura:






  (a) | care cuprinde toate autorizațiile administrative relevante emise pentru construirea, retehnologizarea și exploatarea centralelor de producere a energiei din surse regenerabile, inclusiv a pompelor de căldură, a instalațiilor de stocare a energiei coamplasate și a activelor necesare pentru racordarea acestora la rețea, inclusiv autorizațiile de racordare la rețea și evaluările de impact asupra mediului, acolo unde acestea sunt necesare; și |
| --- | --- | --- |

1.

„procedură de acordare a autorizațiilor” înseamnă procedura:

(a)

care cuprinde toate autorizațiile administrative relevante emise pentru construirea, retehnologizarea și exploatarea centralelor de producere a energiei din surse regenerabile, inclusiv a pompelor de căldură, a instalațiilor de stocare a energiei coamplasate și a activelor necesare pentru racordarea acestora la rețea, inclusiv autorizațiile de racordare la rețea și evaluările de impact asupra mediului, acolo unde acestea sunt necesare; și

| (b) | care cuprinde toate etapele administrative începând de la confirmarea primirii cererii complete de către autoritatea competentă până la notificarea deciziei finale privind rezultatul procedurii de către autoritatea competentă; |
| --- | --- |

(b)

care cuprinde toate etapele administrative începând de la confirmarea primirii cererii complete de către autoritatea competentă până la notificarea deciziei finale privind rezultatul procedurii de către autoritatea competentă;

| 2. | „echipamente de energie solară” înseamnă echipamente care convertesc energia solară în energie termică sau electrică, inclusiv echipamente solare termice și echipamente solare fotovoltaice. |
| --- | --- |

2.

„echipamente de energie solară” înseamnă echipamente care convertesc energia solară în energie termică sau electrică, inclusiv echipamente solare termice și echipamente solare fotovoltaice.

Articolul 3

Interesul public superior

(1)   Planificarea, construcția și exploatarea centralelor și instalațiilor de producere a energiei din surse regenerabile și racordarea lor la rețea, rețeaua aferentă în sine, precum și activele de stocare sunt considerate a fi de interes public superior și a fi în serviciul sănătății și siguranței publice, atunci când se pun în balanță interesele juridice în cazuri individuale, în sensul articolului 6 alineatul (4) și al articolului 16 alineatul (1) litera (c) din Directiva 92/43/CEE a Consiliului (5), al articolului 4 alineatul (7) din Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) și al articolului 9 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7). Statele membre pot restricționa aplicarea respectivelor dispoziții la anumite părți ale teritoriului lor, precum și la anumite tipuri de tehnologii sau la proiecte cu anumite caracteristici tehnice, în conformitate cu prioritățile stabilite în planurile lor naționale integrate privind energia și clima.

(2)   Statele membre se asigură, cel puțin pentru proiectele care sunt recunoscute ca fiind de interes public superior, că, în procedura de planificare și de acordare a autorizațiilor, se acordă prioritate construirii și exploatării centralelor și instalațiilor producătoare de energie din surse regenerabile și dezvoltării infrastructurii de rețea aferente atunci când se pun în balanță interesele juridice în cazuri individuale. În ceea ce privește protecția speciilor, teza precedentă se aplică numai dacă și în măsura în care se iau măsuri adecvate de conservare a speciilor, care contribuie la menținerea sau readucerea populațiilor speciilor la o stare de conservare favorabilă și dacă sunt puse la dispoziție suficiente resurse financiare, precum și zone în acest scop.

Articolul 4

Accelerarea procedurii de acordare a autorizațiilor pentru instalarea echipamentelor de energie solară

(1)   Procedura de acordare a autorizațiilor pentru instalarea echipamentelor de energie solară și a activelor de stocare a energiei coamplasate, inclusiv instalații solare integrate în clădiri și echipamente de energie solară pentru acoperișuri, în structurile artificiale existente sau viitoare, cu excepția suprafețelor artificiale de apă, nu depășește trei luni, cu condiția ca scopul principal al acestor structuri să nu fie producția de energie solară. Prin derogare de la articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2011/92/UE și de la punctul 3 literele (a) și (b) din anexa II, interpretate separat sau coroborate cu punctul 13 litera (a) din anexa II la directiva respectivă, astfel de instalații de echipamente de energie solară sunt exceptate de la cerința de a fi supuse unei analize pentru a se stabili dacă este necesară o evaluare a impactului proiectului asupra mediului, în cazul în care această cerință este aplicabilă, sau de la cerința de a efectua o evaluare specifică de impact asupra mediului.

(2)   Statele membre pot exclude anumite zone sau structuri de la aplicarea alineatului (1), din motive de protecție a patrimoniului cultural sau istoric, din motive legate de interese de apărare națională sau din motive de siguranță.

(3)   În ceea ce privește procedura de acordare a autorizațiilor pentru instalarea echipamentelor de energie solară, inclusiv pentru autoconsumatorii de energie din surse regenerabile, cu o capacitate de producție de energie electrică mai mică sau egală cu 50 kW, absența unui răspuns din partea autorităților sau entităților competente în termen de o lună de la introducerea cererii are drept rezultat faptul că autorizația este considerată ca fiind acordată, cu condiția ca capacitatea echipamentului de energie solară să nu depășească capacitatea existentă a racordării la rețeaua de distribuție.

(4)   În cazul în care aplicarea pragului privind capacitatea menționat la alineatul (3) din prezentul articol generează o sarcină administrativă semnificativă sau afectează exploatarea rețelei de energie electrică, statele membre pot aplica un prag mai scăzut, cu condiția ca acesta să rămână superior valorii de 10,8 kW.

(5)   Toate deciziile care rezultă din procedura de acordare a autorizațiilor menționată la alineatul (1) din prezentul articol sunt puse la dispoziția publicului în conformitate cu obligațiile existente.

Articolul 5

Retehnologizarea centralelor producătoare de energie din surse regenerabile

(1)   Procedura de acordare a autorizațiilor pentru retehnologizarea proiectelor, inclusiv autorizațiile pentru modernizarea activelor necesare pentru racordarea acestora la rețea, în cazul în care retehnologizarea are ca rezultat o creștere a capacității, nu depășește șase luni, inclusiv în ceea ce privește evaluările de impact asupra mediului, în cazul în care acestea sunt necesare în temeiul legislației relevante.

(2)   În cazul în care retehnologizarea nu duce la o creștere a capacității centralei producătoare de energie din surse regenerabile cu peste 15 % și fără a afecta necesitatea de a evalua orice impact potențial asupra mediului în temeiul alineatului (3) de la prezentul articol, racordările la rețeaua de transport sau de distribuție sunt autorizate în termen de trei luni de la introducerea cererii adresate entității competente, cu excepția cazului în care există preocupări justificate în materie de siguranță sau există o incompatibilitate tehnică cu componentele sistemului.

(3)   În cazul în care retehnologizarea unei centrale producătoare de energie din surse regenerabile, sau modernizarea unei infrastructuri de rețea aferente, care este necesară pentru integrarea surselor regenerabile de energie în sistemul electroenergetic, face obiectul unei analize pentru a se stabili dacă este necesară o procedură de evaluare a impactului proiectului asupra mediului sau face obiectul unei evaluări de impact asupra mediului în temeiul articolului 4 din Directiva 2011/92/UE, o astfel de analiză prealabilă și/sau evaluare de impact asupra mediului se limitează la efectele potențiale semnificative care rezultă din modificarea sau extinderea în raport cu proiectul inițial.

(4)   În cazul în care retehnologizarea instalațiilor solare nu implică utilizarea unui spațiu suplimentar și respectă măsurile aplicabile de atenuare a impactului asupra mediului stabilite pentru instalația inițială, proiectul este exceptat de la cerința de a face obiectul unei analize pentru a se stabili dacă este necesară o evaluare a impactului proiectului asupra mediului în temeiul articolului 4 din Directiva 2011/92/UE, în cazul în care această cerință este aplicabilă.

(5)   Toate deciziile care rezultă din procedura de acordare a autorizațiilor menționată la alineatele (1) și (2) din prezentul articol sunt puse la dispoziția publicului în conformitate cu obligațiile existente.

Articolul 6

Accelerarea procedurii de acordare a autorizațiilor pentru proiectele din domeniul energiei din surse regenerabile și pentru infrastructura de rețea aferentă care este necesară pentru integrarea surselor regenerabile de energie în sistem

Statele membre pot excepta proiectele din domeniul energiei din surse regenerabile, precum și proiectele privind stocarea energiei și proiectele privind infrastructura de rețea care sunt necesare pentru integrarea energiei din surse regenerabile în sistemul electroenergetic de la evaluarea impactului asupra mediului prevăzută la articolul 2 alineatul (1) din Directiva 2011/92/UE și de la evaluările privind protecția speciilor prevăzute la articolul 12 alineatul (1) din Directiva 92/43/CEE, precum și la articolul 5 din Directiva 2009/147/CE, cu condiția ca proiectul să fie situat într-o zonă dedicată energiei din surse regenerabile sau într-o zonă de rețea dedicată infrastructurii de rețea aferente care este necesară pentru integrarea energiei din surse regenerabile în sistemul electroenergetic, în cazul în care statele membre au stabilit astfel de zone dedicate energiei din resurse regenerabile sau zone de rețea, și cu condiția ca zona respectivă să fi făcut obiectul unei evaluări strategice a impactului asupra mediului în conformitate cu Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8). Autoritatea competentă se asigură că, pe baza datelor existente, se aplică măsuri de atenuare adecvate și proporționale pentru a asigura conformitatea cu articolul 12 alineatul (1) din Directiva 92/43/CEE și cu articolul 5 din Directiva 2009/147/CE. În cazul în care măsurile respective nu sunt disponibile, autoritatea competentă se asigură că operatorul plătește o compensație financiară pentru programele de protecție a speciilor, pentru a se asigura sau îmbunătăți starea de conservare a speciilor afectate.

8

Articolul 7

Accelerarea implementării pompelor de căldură

(1)   Procedura de acordare a autorizațiilor pentru instalarea pompelor de căldură cu o capacitate de producere de energie electrică mai mică de 50 MW nu depășește o lună, respectiv trei luni în cazul pompelor de căldură cu sursă subterană.

(2)   Cu excepția cazului în care există preocupări justificate în materie de siguranță, sunt necesare lucrări suplimentare pentru racordările la rețea sau există o incompatibilitate tehnică între componentele sistemului, racordările la rețeaua de transport sau de distribuție sunt autorizate în urma notificării entității competente pentru:

| (a) | pompele de căldură cu o capacitate de producere de energie electrică de până la 12 kW; și |
| --- | --- |

(a)

pompele de căldură cu o capacitate de producere de energie electrică de până la 12 kW; și

| (b) | pompele de căldură cu o capacitate de producere de energie electrică de până la 50 kW instalate de un autoconsumator de energie din surse regenerabile, cu condiția ca capacitatea instalației de producere a energiei electrice din surse regenerabile a autoconsumatorului de energie din surse regenerabile să reprezinte cel puțin 60 % din capacitatea pompei de căldură. |
| --- | --- |

(b)

pompele de căldură cu o capacitate de producere de energie electrică de până la 50 kW instalate de un autoconsumator de energie din surse regenerabile, cu condiția ca capacitatea instalației de producere a energiei electrice din surse regenerabile a autoconsumatorului de energie din surse regenerabile să reprezinte cel puțin 60 % din capacitatea pompei de căldură.

(3)   Statele membre pot exclude anumite zone sau structuri de la aplicarea prezentului articol, din motive legate de protecția patrimoniului cultural sau istoric, din motive legate de interese de apărare națională sau din motive de siguranță.

(4)   Toate deciziile care rezultă din procedura de acordare a autorizațiilor menționată la alineatele (1) și (2) din prezentul articol sunt puse la dispoziția publicului în conformitate cu obligațiile existente.

Articolul 8

Calendarele aplicabile procedurii de acordare a autorizațiilor pentru instalarea de echipamente de energie solară, pentru retehnologizarea centralelor producătoare de energie din surse regenerabile și pentru introducerea pe scară largă a pompelor de căldură

La aplicarea termenelor menționate la articolele 4, 5 și 7, nu se iau în calcul următoarele perioade, cu excepția cazului în care acestea coincid cu alte etape administrative ale procedurii de acordare a autorizațiilor:

| (a) | perioada în care centralele, racordările lor la rețea, precum și, în vederea asigurării stabilității, fiabilității și siguranței rețelei, infrastructura de rețea necesară aferentă, sunt în curs de construcție sau de retehnologizare; și |
| --- | --- |

(a)

perioada în care centralele, racordările lor la rețea, precum și, în vederea asigurării stabilității, fiabilității și siguranței rețelei, infrastructura de rețea necesară aferentă, sunt în curs de construcție sau de retehnologizare; și

| (b) | perioada corespunzătoare etapelor administrative necesare pentru efectuarea modernizărilor semnificative ale rețelei care sunt necesare pentru a asigura stabilitatea, fiabilitatea și siguranța rețelei. |
| --- | --- |

(b)

perioada corespunzătoare etapelor administrative necesare pentru efectuarea modernizărilor semnificative ale rețelei care sunt necesare pentru a asigura stabilitatea, fiabilitatea și siguranța rețelei.

Articolul 9

Reexaminare

Până cel târziu la 31 decembrie 2023, Comisia efectuează o reexaminare a prezentului regulament având în vedere evoluția securității aprovizionării și a prețurilor la energie, precum și necesitatea de a accelera în continuare răspândirea utilizării energiei din surse regenerabile. Comisia prezintă Consiliului un raport privind principalele constatări ale respectivei reexaminări. Pe baza raportului în cauză, Comisia poate propune prelungirea valabilității prezentului regulament.

Articolul 10

Intrare în vigoare și aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică pe o perioadă de 18 luni de la intrarea sa în vigoare.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 decembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

M. BEK

---

(1)  Regulamentul (UE) 2022/1032 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2022 de modificare a Regulamentelor (UE) 2017/1938 și (CE) nr. 715/2009 în ceea ce privește înmagazinarea gazelor (JO L 173 30.6.2022, p. 17).

1

(2)  Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (JO L 26, 28.1.2012, p. 1).

2

(3)  Hotărârea Curții de Justiție din 15 iulie 2021, Germania/Polonia, C-848/19 P, ECLI:EU:C:2021:598.

3

(4)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

4

(5)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

5

(6)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

6

(7)  Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 20, 26.1.2010, p. 7).

7

(8)  Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului (JO L 197, 21.7.2001, p. 30).

8

---

| 29.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 335/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 335/45

---

REGULAMENTUL (UE) 2022/2578 AL CONSILIULUI

din 22 decembrie 2022

de instituire a unui mecanism de corecție a pieței pentru a proteja cetățenii Uniunii și economia împotriva prețurilor excesiv de mari

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 122 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (1),

întrucât:

| (1) | Războiul de agresiune neprovocat și nejustificat al Federației Ruse (denumită în continuare „Rusia”) împotriva Ucrainei și reducerea fără precedent a aprovizionării cu gaze naturale din Rusia către statele membre amenință siguranța aprovizionării Uniunii și a statelor membre. În același timp, utilizarea ca armă de către Rusia a aprovizionării cu gaze și manipularea piețelor prin întreruperi intenționate ale fluxurilor de gaze au condus la o creștere uriașă a prețurilor la energie în Uniune. Schimbarea rutelor de aprovizionare, care a dus la congestionarea infrastructurii europene de gaze, necesitatea de a găsi surse alternative de aprovizionare cu gaze, precum și existența unor sisteme de formare a prețurilor care nu sunt adaptate la situația unui șoc la nivelul aprovizionării au contribuit la volatilitatea prețurilor și la creșterea acestora. Prețurile mai ridicate la gazele naturale periclitează economia Uniunii prin inflația ridicată și susținută cauzată de prețurile mai mari la energie electrică, subminând puterea de cumpărare a consumatorilor, precum și prin creșterea costurilor de producție, în special în industria energointensivă, și amenință grav siguranța aprovizionării. |
| --- | --- |

(1)

Războiul de agresiune neprovocat și nejustificat al Federației Ruse (denumită în continuare „Rusia”) împotriva Ucrainei și reducerea fără precedent a aprovizionării cu gaze naturale din Rusia către statele membre amenință siguranța aprovizionării Uniunii și a statelor membre. În același timp, utilizarea ca armă de către Rusia a aprovizionării cu gaze și manipularea piețelor prin întreruperi intenționate ale fluxurilor de gaze au condus la o creștere uriașă a prețurilor la energie în Uniune. Schimbarea rutelor de aprovizionare, care a dus la congestionarea infrastructurii europene de gaze, necesitatea de a găsi surse alternative de aprovizionare cu gaze, precum și existența unor sisteme de formare a prețurilor care nu sunt adaptate la situația unui șoc la nivelul aprovizionării au contribuit la volatilitatea prețurilor și la creșterea acestora. Prețurile mai ridicate la gazele naturale periclitează economia Uniunii prin inflația ridicată și susținută cauzată de prețurile mai mari la energie electrică, subminând puterea de cumpărare a consumatorilor, precum și prin creșterea costurilor de producție, în special în industria energointensivă, și amenință grav siguranța aprovizionării.

| (2) | În 2022, prețurile gazelor naturale au fost extrem de volatile, unii indici de referință atingând niveluri record în august 2022. Nivelul anormal al prețurilor gazelor naturale înregistrat în august 2022 a fost rezultatul mai multor factori, inclusiv al unui echilibru strâns între cerere și ofertă legat de realimentarea stocurilor și de reducerea fluxurilor din gazoducte, al temerilor privind alte perturbări ale aprovizionării și manipulări ale pieței de către Rusia, precum și al unui mecanism de formare a prețurilor neadaptat la astfel de schimbări extreme ale cererii și ofertei și care a agravat creșterea excesivă a prețurilor. În timp ce prețurile din deceniul precedent s-au situat într-un interval cuprins între 5 EUR/MWh și 35 EUR/MWh, prețurile gazelor naturale din Europa au atins niveluri cu 1 000 % mai mari decât prețurile medii observate anterior în Uniune. Contractele futures de gaz Title Transfer Facility (TTF) din Țările de Jos (produse pe trei luni/ trimestriale) care sunt tranzacționate la bursa ICE Endex (2) au fost tranzacționate la niveluri puțin mai mici de 350 EUR/MWh, iar prețul TTF pentru ziua următoare al gazului care este tranzacționat la European Energy eXchange a atins 316 EUR/MWh. Prețurile gazelor nu au mai atins niciodată niveluri precum cele observate în august 2022. |
| --- | --- |

(2)

În 2022, prețurile gazelor naturale au fost extrem de volatile, unii indici de referință atingând niveluri record în august 2022. Nivelul anormal al prețurilor gazelor naturale înregistrat în august 2022 a fost rezultatul mai multor factori, inclusiv al unui echilibru strâns între cerere și ofertă legat de realimentarea stocurilor și de reducerea fluxurilor din gazoducte, al temerilor privind alte perturbări ale aprovizionării și manipulări ale pieței de către Rusia, precum și al unui mecanism de formare a prețurilor neadaptat la astfel de schimbări extreme ale cererii și ofertei și care a agravat creșterea excesivă a prețurilor. În timp ce prețurile din deceniul precedent s-au situat într-un interval cuprins între 5 EUR/MWh și 35 EUR/MWh, prețurile gazelor naturale din Europa au atins niveluri cu 1 000 % mai mari decât prețurile medii observate anterior în Uniune. Contractele futures de gaz Title Transfer Facility (TTF) din Țările de Jos (produse pe trei luni/ trimestriale) care sunt tranzacționate la bursa ICE Endex (2) au fost tranzacționate la niveluri puțin mai mici de 350 EUR/MWh, iar prețul TTF pentru ziua următoare al gazului care este tranzacționat la European Energy eXchange a atins 316 EUR/MWh. Prețurile gazelor nu au mai atins niciodată niveluri precum cele observate în august 2022.

| (3) | În urma daunelor aduse gazoductului Nord Stream 1, care au fost probabil cauzate de un act de sabotaj în septembrie 2022, este improbabil ca în viitorul apropiat aprovizionarea cu gaze din Rusia către Uniune să revină la nivelurile de dinainte de război. Consumatorii și întreprinderile europene sunt în continuare expuși unui risc evident de apariție a unor noi episoade potențiale de creșteri ale prețurilor gazelor cu efecte dăunătoare asupra economiei. Evenimente imprevizibile, cum ar fi accidentele sau sabotajul conductelor, care perturbă aprovizionarea cu gaze a Europei sau care cresc în mod dramatic cererea, pot amenința siguranța aprovizionării. Este probabil ca tensiunile de pe piață, declanșate de teama de penurie bruscă, să persiste după această iarnă și în anul următor, deoarece se preconizează că adaptarea la șocurile la nivelul aprovizionării și stabilirea de noi relații și infrastructuri de aprovizionare vor continua cel puțin un an. |
| --- | --- |

(3)

În urma daunelor aduse gazoductului Nord Stream 1, care au fost probabil cauzate de un act de sabotaj în septembrie 2022, este improbabil ca în viitorul apropiat aprovizionarea cu gaze din Rusia către Uniune să revină la nivelurile de dinainte de război. Consumatorii și întreprinderile europene sunt în continuare expuși unui risc evident de apariție a unor noi episoade potențiale de creșteri ale prețurilor gazelor cu efecte dăunătoare asupra economiei. Evenimente imprevizibile, cum ar fi accidentele sau sabotajul conductelor, care perturbă aprovizionarea cu gaze a Europei sau care cresc în mod dramatic cererea, pot amenința siguranța aprovizionării. Este probabil ca tensiunile de pe piață, declanșate de teama de penurie bruscă, să persiste după această iarnă și în anul următor, deoarece se preconizează că adaptarea la șocurile la nivelul aprovizionării și stabilirea de noi relații și infrastructuri de aprovizionare vor continua cel puțin un an.

| (4) | Deși există instrumente financiare derivate legate de alte puncte virtuale de tranzacționare (PVT), TTF din Țările de Jos este considerat, în general, indicatorul „standard” al prețurilor pe piețele europene ale gazelor. Acest lucru se datorează nivelului său tipic ridicat de lichiditate, care este rezultatul mai multor factori, inclusiv al poziției sale geografice, care au permis TTF ca, înainte de război, să primească gaze naturale din mai multe surse, inclusiv volume semnificative din Rusia. Ca atare, acesta este utilizat pe scară largă ca preț de referință în formulele de stabilire a prețurilor contractelor de furnizare a gazelor, precum și ca bază de preț în operațiunile de acoperire împotriva riscurilor sau în operațiunile care implică instrumente financiare derivate din întreaga Uniune, inclusiv pe platformele de tranzacționare care nu au legătură directă cu TTF. Conform datelor de piață, platforma de tranzacționare TTF a găzduit tranzacții referitoare la aproximativ 80 % din totalul gazelor naturale tranzacționate în primele opt luni ale anului 2022 în Uniune și în Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (denumit în continuare „Regatul Unit”). |
| --- | --- |

(4)

Deși există instrumente financiare derivate legate de alte puncte virtuale de tranzacționare (PVT), TTF din Țările de Jos este considerat, în general, indicatorul „standard” al prețurilor pe piețele europene ale gazelor. Acest lucru se datorează nivelului său tipic ridicat de lichiditate, care este rezultatul mai multor factori, inclusiv al poziției sale geografice, care au permis TTF ca, înainte de război, să primească gaze naturale din mai multe surse, inclusiv volume semnificative din Rusia. Ca atare, acesta este utilizat pe scară largă ca preț de referință în formulele de stabilire a prețurilor contractelor de furnizare a gazelor, precum și ca bază de preț în operațiunile de acoperire împotriva riscurilor sau în operațiunile care implică instrumente financiare derivate din întreaga Uniune, inclusiv pe platformele de tranzacționare care nu au legătură directă cu TTF. Conform datelor de piață, platforma de tranzacționare TTF a găzduit tranzacții referitoare la aproximativ 80 % din totalul gazelor naturale tranzacționate în primele opt luni ale anului 2022 în Uniune și în Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (denumit în continuare „Regatul Unit”).

| (5) | Cu toate acestea, schimbările perturbatoare de pe piețele energiei din Uniune începând din februarie 2022 au influențat funcționarea și eficacitatea mecanismelor tradiționale de formare a prețurilor pe piața angro a gazelor, în special în ceea ce privește indicele de referință TTF. Deși, în trecut, TTF a fost un bun indicator al prețurilor gazelor în alte regiuni ale Europei, începând din aprilie 2022 acesta s-a distanțat de prețurile de pe alte platforme și locuri de tranzacționare din Europa, precum și de estimările prețurilor pentru importurile de gaz natural lichefiat (GNL) realizate de agențiile de raportare a prețurilor. Acest lucru se datorează în mare parte faptului că sistemul de gaze din Europa de Nord-Vest prezintă limitări specifice ale infrastructurii, atât în ceea ce privește transportul prin gazoducte (vest-est), cât și în ceea ce privește capacitatea de regazeificare a GNL. Astfel de limitări au fost parțial responsabile de creșterea generală a prețurilor gazelor de la începutul crizei în Europa, ca urmare a utilizării energiei ca armă de către Rusia. Diferența anormală dintre TTF și alte platformele de tranzacționare regionale în august 2022 indică faptul că, în condițiile specifice actuale ale pieței, este posibil ca TTF să nu fie un bun indicator al situației de pe piața din afara Europei de Nord-Vest, unde piețele se confruntă cu constrângeri legate de infrastructură. În timpul episoadelor de penurie de pe piața Europei de Nord-Vest, alte piețe regionale din afara Europei de Nord-Vest pot cunoaște condiții de piață mai favorabile și, prin urmare, sunt afectate în mod nejustificat de indexarea contractelor în funcție de TTF. În timp ce TTF își îndeplinește în continuare obiectivul de a echilibra cererea și oferta în Europa de Nord-Vest, este necesar să se ia măsuri pentru a limita efectul oricăror episoade anormale de prețuri TTF excesiv de mari asupra altor piețe regionale din Uniune. Deficiențe în formare a prețurilor, într-o măsură mai mică, pot exista și în cazul altor platforme de tranzacționare. |
| --- | --- |

(5)

Cu toate acestea, schimbările perturbatoare de pe piețele energiei din Uniune începând din februarie 2022 au influențat funcționarea și eficacitatea mecanismelor tradiționale de formare a prețurilor pe piața angro a gazelor, în special în ceea ce privește indicele de referință TTF. Deși, în trecut, TTF a fost un bun indicator al prețurilor gazelor în alte regiuni ale Europei, începând din aprilie 2022 acesta s-a distanțat de prețurile de pe alte platforme și locuri de tranzacționare din Europa, precum și de estimările prețurilor pentru importurile de gaz natural lichefiat (GNL) realizate de agențiile de raportare a prețurilor. Acest lucru se datorează în mare parte faptului că sistemul de gaze din Europa de Nord-Vest prezintă limitări specifice ale infrastructurii, atât în ceea ce privește transportul prin gazoducte (vest-est), cât și în ceea ce privește capacitatea de regazeificare a GNL. Astfel de limitări au fost parțial responsabile de creșterea generală a prețurilor gazelor de la începutul crizei în Europa, ca urmare a utilizării energiei ca armă de către Rusia. Diferența anormală dintre TTF și alte platformele de tranzacționare regionale în august 2022 indică faptul că, în condițiile specifice actuale ale pieței, este posibil ca TTF să nu fie un bun indicator al situației de pe piața din afara Europei de Nord-Vest, unde piețele se confruntă cu constrângeri legate de infrastructură. În timpul episoadelor de penurie de pe piața Europei de Nord-Vest, alte piețe regionale din afara Europei de Nord-Vest pot cunoaște condiții de piață mai favorabile și, prin urmare, sunt afectate în mod nejustificat de indexarea contractelor în funcție de TTF. În timp ce TTF își îndeplinește în continuare obiectivul de a echilibra cererea și oferta în Europa de Nord-Vest, este necesar să se ia măsuri pentru a limita efectul oricăror episoade anormale de prețuri TTF excesiv de mari asupra altor piețe regionale din Uniune. Deficiențe în formare a prețurilor, într-o măsură mai mică, pot exista și în cazul altor platforme de tranzacționare.

| (6) | Există diferite măsuri de soluționare a problemelor legate de mecanismele actuale de formare a prețurilor. O posibilitate pentru întreprinderile europene afectate de recentele perturbări ale pieței și de deficiențele din sistemul de formare a prețurilor este inițierea unei renegocieri a contractelor existente bazate pe TTF. Întrucât reperele prețurilor legate de contractele futures de gaze TTF au o relevanță diferită de cea din trecut și nu sunt neapărat reprezentative pentru situația de pe piața gazelor din afara Europei de Nord-Vest, anumiți cumpărători pot încerca să soluționeze problemele actuale legate de formarea prețurilor și de indicele de referință TTF prin intermediul unei renegocieri cu partenerii lor contractuali, fie în temeiul clauzelor contractuale explicite, fie în conformitate cu principiile generale ale dreptului contractelor. |
| --- | --- |

(6)

Există diferite măsuri de soluționare a problemelor legate de mecanismele actuale de formare a prețurilor. O posibilitate pentru întreprinderile europene afectate de recentele perturbări ale pieței și de deficiențele din sistemul de formare a prețurilor este inițierea unei renegocieri a contractelor existente bazate pe TTF. Întrucât reperele prețurilor legate de contractele futures de gaze TTF au o relevanță diferită de cea din trecut și nu sunt neapărat reprezentative pentru situația de pe piața gazelor din afara Europei de Nord-Vest, anumiți cumpărători pot încerca să soluționeze problemele actuale legate de formarea prețurilor și de indicele de referință TTF prin intermediul unei renegocieri cu partenerii lor contractuali, fie în temeiul clauzelor contractuale explicite, fie în conformitate cu principiile generale ale dreptului contractelor.

| (7) | În aceeași ordine de idei, societățile importatoare sau statele membre care acționează în numele acestora pot colabora cu partenerii internaționali pentru a renegocia contractele de furnizare existente sau pentru a conveni asupra unor contracte noi cu formule de stabilire a prețurilor mai adecvate, adaptate la situația actuală de volatilitate. Achizițiile coordonate prin intermediul instrumentului informatic creat în temeiul Regulamentului (UE) 2022/2576 al Consiliului (3) pot oferi oportunități de reducere a prețului importurilor de energie, lucru care ar reduce, la rândul său, necesitatea unei intervenții pe piață. |
| --- | --- |

(7)

În aceeași ordine de idei, societățile importatoare sau statele membre care acționează în numele acestora pot colabora cu partenerii internaționali pentru a renegocia contractele de furnizare existente sau pentru a conveni asupra unor contracte noi cu formule de stabilire a prețurilor mai adecvate, adaptate la situația actuală de volatilitate. Achizițiile coordonate prin intermediul instrumentului informatic creat în temeiul Regulamentului (UE) 2022/2576 al Consiliului (3) pot oferi oportunități de reducere a prețului importurilor de energie, lucru care ar reduce, la rândul său, necesitatea unei intervenții pe piață.

| (8) | Mai mult, Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) include deja unele garanții pentru a limita episoadele de volatilitate extremă, de exemplu impunând ca piețele reglementate, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 21 din directiva respectivă, să instituie așa-numite „mecanisme de întrerupere a tranzacționării” pe termen scurt care limitează creșterile extreme ale prețurilor timp de câteva ore. Instrument temporar intrazilnic pentru gestionarea volatilității excesive de pe piețele instrumentelor financiare derivate pe energie, introdus prin Regulamentul (UE) 2022/2576, contribuie la limitarea volatilității extreme a prețurilor pe piețele instrumentelor financiare derivate pe energie într-o zi. Cu toate acestea, astfel de mecanisme funcționează doar pe termen scurt și nu sunt menite să împiedice ca prețurile de pe piață să atingă niveluri excesive. |
| --- | --- |

(8)

Mai mult, Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) include deja unele garanții pentru a limita episoadele de volatilitate extremă, de exemplu impunând ca piețele reglementate, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 21 din directiva respectivă, să instituie așa-numite „mecanisme de întrerupere a tranzacționării” pe termen scurt care limitează creșterile extreme ale prețurilor timp de câteva ore. Instrument temporar intrazilnic pentru gestionarea volatilității excesive de pe piețele instrumentelor financiare derivate pe energie, introdus prin Regulamentul (UE) 2022/2576, contribuie la limitarea volatilității extreme a prețurilor pe piețele instrumentelor financiare derivate pe energie într-o zi. Cu toate acestea, astfel de mecanisme funcționează doar pe termen scurt și nu sunt menite să împiedice ca prețurile de pe piață să atingă niveluri excesive.

| (9) | Reducerea cererii constituie un alt element important pentru abordarea problemei vârfurilor extreme ale prețurilor. Reducerea cererii de gaze și energie electrică poate avea un efect inhibitor asupra prețurilor de pe piață și, prin urmare, poate contribui la atenuarea problemelor legate de prețurile anormal de mari ale gazelor. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să asigure ca, în conformitate cu concluziile Consiliului European din 20-21 octombrie 2022, activarea mecanismului instituit prin prezentul regulament să nu conducă la o creștere generală a consumului de gaze. |
| --- | --- |

(9)

Reducerea cererii constituie un alt element important pentru abordarea problemei vârfurilor extreme ale prețurilor. Reducerea cererii de gaze și energie electrică poate avea un efect inhibitor asupra prețurilor de pe piață și, prin urmare, poate contribui la atenuarea problemelor legate de prețurile anormal de mari ale gazelor. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să asigure ca, în conformitate cu concluziile Consiliului European din 20-21 octombrie 2022, activarea mecanismului instituit prin prezentul regulament să nu conducă la o creștere generală a consumului de gaze.

| (10) | În vara anului 2022, eforturile unor entități subvenționate de stat de a cumpăra gaze în vederea înmagazinării fără a lua în considerare impactul achizițiilor necoordonate asupra prețurilor au contribuit la creșterea indicilor de referință și în special a prețurilor TTF. O mai bună coordonare, atunci când este cazul, între statele membre care recurg la entități finanțate de stat pentru a achiziționa gaze în vederea constituirii de stocuri în instalațiile subterane de înmagazinare a gazelor este așadar importantă pentru a se evita pe viitor vârfuri extreme ale prețurilor. În această privință, utilizarea mecanismului de achiziționare în comun instituit prin Regulamentul (UE) 2022/2576 poate juca un rol important în limitarea episoadelor de prețuri excesiv de mari ale gazelor. |
| --- | --- |

(10)

În vara anului 2022, eforturile unor entități subvenționate de stat de a cumpăra gaze în vederea înmagazinării fără a lua în considerare impactul achizițiilor necoordonate asupra prețurilor au contribuit la creșterea indicilor de referință și în special a prețurilor TTF. O mai bună coordonare, atunci când este cazul, între statele membre care recurg la entități finanțate de stat pentru a achiziționa gaze în vederea constituirii de stocuri în instalațiile subterane de înmagazinare a gazelor este așadar importantă pentru a se evita pe viitor vârfuri extreme ale prețurilor. În această privință, utilizarea mecanismului de achiziționare în comun instituit prin Regulamentul (UE) 2022/2576 poate juca un rol important în limitarea episoadelor de prețuri excesiv de mari ale gazelor.

| (11) | Deși măsurile existente sunt disponibile pentru a aborda unele dintre elementele care conduc la problemele legate de formarea prețurilor pe piețele gazelor, măsurile existente respective nu garantează o soluție imediată și suficient de sigură la problemele actuale. |
| --- | --- |

(11)

Deși măsurile existente sunt disponibile pentru a aborda unele dintre elementele care conduc la problemele legate de formarea prețurilor pe piețele gazelor, măsurile existente respective nu garantează o soluție imediată și suficient de sigură la problemele actuale.

| (12) | Ca atare, este necesar să se stabilească un mecanism temporar de corecție a pieței pentru tranzacțiile cu gaze naturale pe principalele piețe ale instrumentelor financiare derivate TTF și ale instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT cu scadențe cuprinse între luna următoare și anul următor, ca instrument împotriva episoadelor de prețuri excesiv de mari ale gazelor, cu efect imediat. |
| --- | --- |

(12)

Ca atare, este necesar să se stabilească un mecanism temporar de corecție a pieței pentru tranzacțiile cu gaze naturale pe principalele piețe ale instrumentelor financiare derivate TTF și ale instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT cu scadențe cuprinse între luna următoare și anul următor, ca instrument împotriva episoadelor de prețuri excesiv de mari ale gazelor, cu efect imediat.

| (13) | În concluziile sale din 20-21 octombrie 2022, Consiliul European a invitat Comisia să prezinte de urgență o propunere de interval de prețuri dinamic temporar pentru tranzacțiile de gaze naturale pentru a limita imediat episoadele de prețuri excesiv de mari ale gazelor, ținând seama de garanțiile prevăzute la articolul 23 alineatul (2) din propunerea Comisiei pentru Regulamentul (UE) 2022/2576 |
| --- | --- |

(13)

În concluziile sale din 20-21 octombrie 2022, Consiliul European a invitat Comisia să prezinte de urgență o propunere de interval de prețuri dinamic temporar pentru tranzacțiile de gaze naturale pentru a limita imediat episoadele de prețuri excesiv de mari ale gazelor, ținând seama de garanțiile prevăzute la articolul 23 alineatul (2) din propunerea Comisiei pentru Regulamentul (UE) 2022/2576

| (14) | Următoarele garanții ar trebui, pe de o parte, să fie luate în considerare la conceperea mecanismului de corecție a pieței și, pe de altă parte, ar trebui să fie utilizate pentru a garanta că o eventuală activare a mecanismului de corecție a pieței va înceta în cazul în care condițiile pentru activarea sa nu mai sunt în vigoare sau în cazul în care apar perturbări neintenționate ale pieței: mecanismul de corecție a pieței ar trebui să se aplice tranzacțiilor cu gaze naturale prin TTF, un punct virtual de tranzacționare operat de Gasunie Transport Services B.V.; la prețul spot al TTF corectat prin intermediul unui interval de prețuri dinamic pot fi legate și alte platforme de tranzacționare a gazelor din Uniune; ar trebui să nu aducă atingere tranzacțiilor extrabursiere cu gaze; ar trebui să nu pericliteze siguranța furnizării de gaze în Uniune; ar trebui să nu depindă de progresele înregistrate în punerea în aplicare a obiectivului privind economiile de gaze; ar trebui să nu conducă la o creștere generală a consumului de gaze; ar trebui să fie conceput astfel încât să nu împiedice fluxurile de gaze intra-Uniune bazate pe piață; ar trebui să nu afecteze stabilitatea și buna funcționare a piețelor instrumentelor financiare derivate pe energie; și ar trebui să țină seama de prețurile de pe piața gazelor înregistrate pe diferitele piețe organizate din Uniune. |
| --- | --- |

(14)

Următoarele garanții ar trebui, pe de o parte, să fie luate în considerare la conceperea mecanismului de corecție a pieței și, pe de altă parte, ar trebui să fie utilizate pentru a garanta că o eventuală activare a mecanismului de corecție a pieței va înceta în cazul în care condițiile pentru activarea sa nu mai sunt în vigoare sau în cazul în care apar perturbări neintenționate ale pieței: mecanismul de corecție a pieței ar trebui să se aplice tranzacțiilor cu gaze naturale prin TTF, un punct virtual de tranzacționare operat de Gasunie Transport Services B.V.; la prețul spot al TTF corectat prin intermediul unui interval de prețuri dinamic pot fi legate și alte platforme de tranzacționare a gazelor din Uniune; ar trebui să nu aducă atingere tranzacțiilor extrabursiere cu gaze; ar trebui să nu pericliteze siguranța furnizării de gaze în Uniune; ar trebui să nu depindă de progresele înregistrate în punerea în aplicare a obiectivului privind economiile de gaze; ar trebui să nu conducă la o creștere generală a consumului de gaze; ar trebui să fie conceput astfel încât să nu împiedice fluxurile de gaze intra-Uniune bazate pe piață; ar trebui să nu afecteze stabilitatea și buna funcționare a piețelor instrumentelor financiare derivate pe energie; și ar trebui să țină seama de prețurile de pe piața gazelor înregistrate pe diferitele piețe organizate din Uniune.

| (15) | Mecanismul de corecție a pieței ar trebui să fie conceput astfel încât să îndeplinească două criterii de bază, în special să acționeze ca un instrument eficace de combatere a episoadelor de prețuri extraordinar de mari ale gazelor și să fie activat numai în cazul în care prețurile ating niveluri excepționale în comparație cu piețele globale, pentru a evita perturbările semnificative ale pieței, precum și perturbările contractelor de furnizare, care ar putea duce la riscuri grave pentru siguranța aprovizionării. |
| --- | --- |

(15)

Mecanismul de corecție a pieței ar trebui să fie conceput astfel încât să îndeplinească două criterii de bază, în special să acționeze ca un instrument eficace de combatere a episoadelor de prețuri extraordinar de mari ale gazelor și să fie activat numai în cazul în care prețurile ating niveluri excepționale în comparație cu piețele globale, pentru a evita perturbările semnificative ale pieței, precum și perturbările contractelor de furnizare, care ar putea duce la riscuri grave pentru siguranța aprovizionării.

| (16) | Intervenția prin intermediul mecanismului de corecție a pieței ar trebui să se limiteze la abordarea celor mai importante deficiențe în sistemul de formare a prețurilor. Prețul de decontare TTF pentru luna următoare al instrumentelor financiare derivate este de departe cel mai utilizat indice de referință în contractele de furnizare a gazelor din întreaga Uniune, urmat de scadențele la două luni și la un an. Cu toate acestea, reorientarea tranzacțiilor către instrumente financiare derivate legate de alte PVT poate duce la denaturări pe piețele energiei sau piețele financiare din Uniune, de exemplu prin arbitrajul de către participanții la piață între instrumentele financiare derivate corectate și cele necorectate, în detrimentul consumatorilor. Prin urmare, instrumentele financiare derivate legate de toate PVT din Uniune ar trebui, în principiu, să fie incluse în mecanismul de corecție a pieței. Cu toate acestea, aplicarea mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT decât TTF este complexă și necesită o pregătire tehnică suplimentară. Având în vedere necesitatea urgentă de a introduce mecanismul de corecție a pieței pentru cele mai importante instrumente financiare derivate, instrumentele financiare derivate TTF, Comisiei ar trebui să i se acorde competența de a defini, prin intermediul unui act de punere în aplicare, detaliile tehnice ale aplicării mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT și de a selecta instrumentele financiare derivate legate de alte PVT care pot fi excluse pe baza unor criterii predefinite. |
| --- | --- |

(16)

Intervenția prin intermediul mecanismului de corecție a pieței ar trebui să se limiteze la abordarea celor mai importante deficiențe în sistemul de formare a prețurilor. Prețul de decontare TTF pentru luna următoare al instrumentelor financiare derivate este de departe cel mai utilizat indice de referință în contractele de furnizare a gazelor din întreaga Uniune, urmat de scadențele la două luni și la un an. Cu toate acestea, reorientarea tranzacțiilor către instrumente financiare derivate legate de alte PVT poate duce la denaturări pe piețele energiei sau piețele financiare din Uniune, de exemplu prin arbitrajul de către participanții la piață între instrumentele financiare derivate corectate și cele necorectate, în detrimentul consumatorilor. Prin urmare, instrumentele financiare derivate legate de toate PVT din Uniune ar trebui, în principiu, să fie incluse în mecanismul de corecție a pieței. Cu toate acestea, aplicarea mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT decât TTF este complexă și necesită o pregătire tehnică suplimentară. Având în vedere necesitatea urgentă de a introduce mecanismul de corecție a pieței pentru cele mai importante instrumente financiare derivate, instrumentele financiare derivate TTF, Comisiei ar trebui să i se acorde competența de a defini, prin intermediul unui act de punere în aplicare, detaliile tehnice ale aplicării mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT și de a selecta instrumentele financiare derivate legate de alte PVT care pot fi excluse pe baza unor criterii predefinite.

| (17) | Stabilirea mecanismului de corecție a pieței ar trebui să transmită pieței un semnal clar că Uniunea nu va accepta prețuri excesiv de mari la gaze care rezultă din formarea imperfectă a prețurilor. Acest lucru ar trebui, de asemenea, să ofere certitudine actorilor de pe piață în ceea ce privește limitele fiabile de comercializare a gazelor și ar putea genera economii importante atât pentru întreprinderi, cât și pentru gospodării, care nu vor rămâne expuse la episoade de prețuri excesiv de mari la energie. |
| --- | --- |

(17)

Stabilirea mecanismului de corecție a pieței ar trebui să transmită pieței un semnal clar că Uniunea nu va accepta prețuri excesiv de mari la gaze care rezultă din formarea imperfectă a prețurilor. Acest lucru ar trebui, de asemenea, să ofere certitudine actorilor de pe piață în ceea ce privește limitele fiabile de comercializare a gazelor și ar putea genera economii importante atât pentru întreprinderi, cât și pentru gospodării, care nu vor rămâne expuse la episoade de prețuri excesiv de mari la energie.

| (18) | Mecanismul de corecție a pieței ar trebui să introducă un plafon de siguranță dinamic pentru prețul instrumentelor financiare derivate pentru intervalul dintre luna următoare și anul următor. Plafonul de siguranță dinamic ar trebui să fie activat în cazul în care prețul instrumentelor financiare derivate atinge un nivel predefinit și în cazul în care creșterea prețului nu corespunde unei creșteri similare la nivel regional sau mondial. |
| --- | --- |

(18)

Mecanismul de corecție a pieței ar trebui să introducă un plafon de siguranță dinamic pentru prețul instrumentelor financiare derivate pentru intervalul dintre luna următoare și anul următor. Plafonul de siguranță dinamic ar trebui să fie activat în cazul în care prețul instrumentelor financiare derivate atinge un nivel predefinit și în cazul în care creșterea prețului nu corespunde unei creșteri similare la nivel regional sau mondial.

| (19) | Prin urmare, un plafon de siguranță dinamic ar trebui să asigure faptul că ordinele de tranzacționare care ar fi semnificativ mai ridicate decât prețurile la GNL din alte regiuni ale lumii nu sunt acceptate. Ar trebui să fie utilizați indici de referință adecvați pentru a stabili un preț de referință care să reflecte tendințele prețurilor la GNL la nivel global. Prețul de referință ar trebui să se bazeze pe estimări ale prețului la GNL reprezentative pentru condițiile de piață europene și, de asemenea, având în vedere importanța deosebită a Regatului Unit și a Asiei în calitate de concurenți pe piața globală a GNL, pe un indice de referință adecvat pentru regiunea Regatului Unit și pentru regiunea Asiei. Spre deosebire de gazul transportat prin gazoducte, GNL este tranzacționat la nivel mondial. Prin urmare, prețurile la GNL reflectă mai bine evoluția prețurilor gazelor la nivel global și pot servi drept indice de referință pentru a evalua dacă nivelurile prețurilor pe platformele continentale de tranzacționare a gazelor se îndepărtează în mod anormal de prețurile internaționale. |
| --- | --- |

(19)

Prin urmare, un plafon de siguranță dinamic ar trebui să asigure faptul că ordinele de tranzacționare care ar fi semnificativ mai ridicate decât prețurile la GNL din alte regiuni ale lumii nu sunt acceptate. Ar trebui să fie utilizați indici de referință adecvați pentru a stabili un preț de referință care să reflecte tendințele prețurilor la GNL la nivel global. Prețul de referință ar trebui să se bazeze pe estimări ale prețului la GNL reprezentative pentru condițiile de piață europene și, de asemenea, având în vedere importanța deosebită a Regatului Unit și a Asiei în calitate de concurenți pe piața globală a GNL, pe un indice de referință adecvat pentru regiunea Regatului Unit și pentru regiunea Asiei. Spre deosebire de gazul transportat prin gazoducte, GNL este tranzacționat la nivel mondial. Prin urmare, prețurile la GNL reflectă mai bine evoluția prețurilor gazelor la nivel global și pot servi drept indice de referință pentru a evalua dacă nivelurile prețurilor pe platformele continentale de tranzacționare a gazelor se îndepărtează în mod anormal de prețurile internaționale.

| (20) | Eșantionul de prețuri la GNL luat în considerare ar trebui să fie suficient de larg pentru a fi informativ, chiar și în cazul în care un anumit preț la GNL nu este disponibil într-o anumită zi. În vederea constituirii unui coș reprezentativ de prețuri europene și internaționale și pentru a se asigura că entitățile care furnizează informații privind prețurile sunt supuse reglementărilor relevante ale UE, estimările prețurilor ar trebui să fie selectate de agențiile de raportare care figurează în Registrul administratorilor și al indicilor de referință instituit prin Regulamentul (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului (5). Întrucât furnizarea în timp util a informațiilor este esențială pentru mecanismul dinamic de corecție a pieței, ar trebui luate în considerare numai informațiile privind prețurile care provin de la entități care furnizează informații referitoare la ziua publicării. Pentru a permite Agenției Uniunii Europene pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei instituită prin Regulamentul (UE) 2019/942 al Parlamentului European și al Consiliului (6) (ACER) să își exercite atribuțiile de supraveghere a pieței care îi revin în temeiul prezentului regulament și să calculeze prețul de referință în timp util, este necesar ca agențiile de raportare care publică estimările prețurilor să aibă obligația de a furniza estimările respective către ACER până la ora 21.00 CET, cu condiția ca acestea să fie disponibile, astfel încât ACER să poată publica un preț de referință înainte de sfârșitul zilei. Deși astfel de obligații de raportare se referă numai la datele existente, nu impun o sarcină suplimentară semnificativă pentru agențiile de raportare și sunt frecvente în reglementarea piețelor energiei și a celor financiare, ACER ar trebui să asigure tratamentul confidențial al informațiilor primite, să protejeze orice drepturi de proprietate intelectuală legate de informațiile respective și să le utilizeze exclusiv în scopuri de reglementare. ACER ar trebui să poată emite orientări cu privire la formatul în care trebuie să fie furnizate datele relevante. |
| --- | --- |

(20)

Eșantionul de prețuri la GNL luat în considerare ar trebui să fie suficient de larg pentru a fi informativ, chiar și în cazul în care un anumit preț la GNL nu este disponibil într-o anumită zi. În vederea constituirii unui coș reprezentativ de prețuri europene și internaționale și pentru a se asigura că entitățile care furnizează informații privind prețurile sunt supuse reglementărilor relevante ale UE, estimările prețurilor ar trebui să fie selectate de agențiile de raportare care figurează în Registrul administratorilor și al indicilor de referință instituit prin Regulamentul (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului (5). Întrucât furnizarea în timp util a informațiilor este esențială pentru mecanismul dinamic de corecție a pieței, ar trebui luate în considerare numai informațiile privind prețurile care provin de la entități care furnizează informații referitoare la ziua publicării. Pentru a permite Agenției Uniunii Europene pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei instituită prin Regulamentul (UE) 2019/942 al Parlamentului European și al Consiliului (6) (ACER) să își exercite atribuțiile de supraveghere a pieței care îi revin în temeiul prezentului regulament și să calculeze prețul de referință în timp util, este necesar ca agențiile de raportare care publică estimările prețurilor să aibă obligația de a furniza estimările respective către ACER până la ora 21.00 CET, cu condiția ca acestea să fie disponibile, astfel încât ACER să poată publica un preț de referință înainte de sfârșitul zilei. Deși astfel de obligații de raportare se referă numai la datele existente, nu impun o sarcină suplimentară semnificativă pentru agențiile de raportare și sunt frecvente în reglementarea piețelor energiei și a celor financiare, ACER ar trebui să asigure tratamentul confidențial al informațiilor primite, să protejeze orice drepturi de proprietate intelectuală legate de informațiile respective și să le utilizeze exclusiv în scopuri de reglementare. ACER ar trebui să poată emite orientări cu privire la formatul în care trebuie să fie furnizate datele relevante.

| (21) | Din cauza lichidității sale ridicate, este oportun să se includă și instrumentele financiare derivate cu scadența la o lună cea mai apropiată legate de National Balancing Point (NBP) din Regatul Unit. Estimarea zilnică a prețurilor efectuată de ACER în temeiul Regulamentului (UE) 2022/2576 ar trebui să facă parte din coșul de estimări ale prețurilor la GNL. |
| --- | --- |

(21)

Din cauza lichidității sale ridicate, este oportun să se includă și instrumentele financiare derivate cu scadența la o lună cea mai apropiată legate de National Balancing Point (NBP) din Regatul Unit. Estimarea zilnică a prețurilor efectuată de ACER în temeiul Regulamentului (UE) 2022/2576 ar trebui să facă parte din coșul de estimări ale prețurilor la GNL.

| (22) | Deși indicii de referință luați în considerare pentru prețul de referință reprezintă un bun indicator pentru tendințele prețurilor la GNL la nivel global, aceștia nu pot înlocui pur și simplu prețurile instrumentelor financiare derivate. Acest lucru se datorează în principal faptului că prețul de referință reflectă prețuri din locuri diferite față de TTF și alte PVT din Uniune. De exemplu, indicii de referință nu iau în considerare costurile legate de eventualele congestii ale infrastructurii întâmpinate la deplasarea gazului de la terminalul GNL la locul în care este situată platforma de tranzacționare TTF. Prin urmare, prețurile TTF sunt, de obicei, mai mari decât prețurile luate în considerare pentru prețul de referință. Diferența s-a ridicat, în medie, la aproximativ 35 EUR/MWh în perioada iunie-august 2022. În plus, este extrem de important pentru siguranța aprovizionării ca prețul corectat al instrumentelor financiare derivate TTF să fie stabilit la un nivel suficient de ridicat pentru a se atrage în continuare importuri de GNL din alte regiuni ale lumii. Prin urmare, ar trebui să se aplice o primă de siguranță a aprovizionării la prețul de referință, pentru calcularea prețului corectat al instrumentelor financiare derivate TTF. Formula plafonului de siguranță ar trebui să fie pe deplin dinamică, bazată pe un coș de prețuri cu o evoluție dinamică care să reflecte prețurile de pe piața mondială și ar trebui să reprezinte o anumită marjă de siguranță, pentru a se asigura că siguranța aprovizionării nu este pusă în pericol. Plafonul de siguranță dinamic poate varia zilnic în funcție de evoluția prețurilor la nivel mondial conținute în coș. |
| --- | --- |

(22)

Deși indicii de referință luați în considerare pentru prețul de referință reprezintă un bun indicator pentru tendințele prețurilor la GNL la nivel global, aceștia nu pot înlocui pur și simplu prețurile instrumentelor financiare derivate. Acest lucru se datorează în principal faptului că prețul de referință reflectă prețuri din locuri diferite față de TTF și alte PVT din Uniune. De exemplu, indicii de referință nu iau în considerare costurile legate de eventualele congestii ale infrastructurii întâmpinate la deplasarea gazului de la terminalul GNL la locul în care este situată platforma de tranzacționare TTF. Prin urmare, prețurile TTF sunt, de obicei, mai mari decât prețurile luate în considerare pentru prețul de referință. Diferența s-a ridicat, în medie, la aproximativ 35 EUR/MWh în perioada iunie-august 2022. În plus, este extrem de important pentru siguranța aprovizionării ca prețul corectat al instrumentelor financiare derivate TTF să fie stabilit la un nivel suficient de ridicat pentru a se atrage în continuare importuri de GNL din alte regiuni ale lumii. Prin urmare, ar trebui să se aplice o primă de siguranță a aprovizionării la prețul de referință, pentru calcularea prețului corectat al instrumentelor financiare derivate TTF. Formula plafonului de siguranță ar trebui să fie pe deplin dinamică, bazată pe un coș de prețuri cu o evoluție dinamică care să reflecte prețurile de pe piața mondială și ar trebui să reprezinte o anumită marjă de siguranță, pentru a se asigura că siguranța aprovizionării nu este pusă în pericol. Plafonul de siguranță dinamic poate varia zilnic în funcție de evoluția prețurilor la nivel mondial conținute în coș.

| (23) | Plafonul de siguranță nu ar trebui să fie static. Plafonul de siguranță ar trebui să fie ajustat zilnic în mod dinamic. Publicarea unui preț zilnic de decontare permite ca plafonul de siguranță dinamic să rămână în concordanță cu evoluțiile pieței GNL, să se mențină procesul de formare a prețurilor la bursă și să se atenueze posibilul impact asupra funcționării ordonate a piețelor instrumentelor financiare derivate. Conceperea plafonului de siguranță ca plafon dinamic va reduce, de asemenea, riscurile pentru contrapărțile centrale și va limita impactul asupra participanților la piețele futures, cum ar fi membrii compensatori și clienții acestora. Plafonul de siguranță dinamic nu ar trebui să corecteze prețurile pieței sub o anumită limită. |
| --- | --- |

(23)

Plafonul de siguranță nu ar trebui să fie static. Plafonul de siguranță ar trebui să fie ajustat zilnic în mod dinamic. Publicarea unui preț zilnic de decontare permite ca plafonul de siguranță dinamic să rămână în concordanță cu evoluțiile pieței GNL, să se mențină procesul de formare a prețurilor la bursă și să se atenueze posibilul impact asupra funcționării ordonate a piețelor instrumentelor financiare derivate. Conceperea plafonului de siguranță ca plafon dinamic va reduce, de asemenea, riscurile pentru contrapărțile centrale și va limita impactul asupra participanților la piețele futures, cum ar fi membrii compensatori și clienții acestora. Plafonul de siguranță dinamic nu ar trebui să corecteze prețurile pieței sub o anumită limită.

| (24) | Pentru a evita orice risc ca o limită dinamică de ofertare pentru prețul instrumentelor financiare derivate pentru intervalul dintre luna următoare și anul următor să conducă la un comportament coluziv ilegal în rândul furnizorilor sau al traderilor de gaze naturale, autoritățile de reglementare din domeniul financiar, ACER și autoritățile din domeniul concurenței ar trebui să observe cu o atenție deosebită piețele instrumentelor financiare derivate din sectorul gazelor și al energiei în perioada în care mecanismul de corecție a pieței este activat. |
| --- | --- |

(24)

Pentru a evita orice risc ca o limită dinamică de ofertare pentru prețul instrumentelor financiare derivate pentru intervalul dintre luna următoare și anul următor să conducă la un comportament coluziv ilegal în rândul furnizorilor sau al traderilor de gaze naturale, autoritățile de reglementare din domeniul financiar, ACER și autoritățile din domeniul concurenței ar trebui să observe cu o atenție deosebită piețele instrumentelor financiare derivate din sectorul gazelor și al energiei în perioada în care mecanismul de corecție a pieței este activat.

| (25) | Mecanismul de corecție a pieței ar trebui să aibă un caracter temporar și să fie activat numai pentru a limita episoadele de prețuri excepțional de mari ale gazelor naturale, care nu au legătură nici cu prețurile de la alte burse de gaze. În acest scop, ar trebui să fie îndeplinite două condiții cumulative pentru funcționarea mecanismului de corecție a pieței. |
| --- | --- |

(25)

Mecanismul de corecție a pieței ar trebui să aibă un caracter temporar și să fie activat numai pentru a limita episoadele de prețuri excepțional de mari ale gazelor naturale, care nu au legătură nici cu prețurile de la alte burse de gaze. În acest scop, ar trebui să fie îndeplinite două condiții cumulative pentru funcționarea mecanismului de corecție a pieței.

| (26) | Mecanismul de corecție a pieței ar trebui să fie activat numai atunci când prețurile de decontare TTF cu scadența la o lună cea mai apropiată ale instrumentelor financiare derivate ating un nivel predefinit excepțional de ridicat, astfel încât să se asigure faptul că mecanismul de corecție a pieței corectează deficiențele pieței și nu interferează în mod semnificativ cu cererea și oferta și cu stabilirea normală a prețurilor. Dacă nu este stabilit la un nivel suficient de ridicat, plafonul ar putea împiedica participanții la piață să își acopere riscurile în mod eficace, deoarece formarea unor prețuri fiabile pentru produsele cu o dată de livrare în viitor și funcționarea piețelor instrumentelor financiare derivate ar putea fi afectate. Dacă mecanismul de corecție a pieței ar fi declanșat pentru a reduce prețurile în mod artificial, în loc să corecteze disfuncționalitățile pieței, acest lucru ar avea un impact negativ grav asupra participanților la piață, inclusiv asupra întreprinderilor din domeniul energiei, care s-ar putea confrunta cu dificultăți în ceea ce privește satisfacerea apelurilor în marjă și cu constrângeri de lichiditate, ceea ce ar putea duce la neîndeplinirea obligațiilor de plată. Unii actori de pe piață, în special cei mai mici, pot fi împiedicați să își acopere pozițiile, exacerbând și mai mult volatilitatea pe piețele spot și având ca rezultat posibile creșteri mai mari ale prețurilor. Având în vedere volumele semnificative de tranzacționare, o astfel de evoluție ar constitui un risc evident pentru economie, care ar trebui să fie prevenit prin modul de concepere a mecanismului de corecție a pieței. Experiențele anterioare, cum ar fi creșterea excepțională a prețurilor evidențiată în luna august 2022, ar trebui să servească drept orientări pentru definirea nivelurilor prețurilor la care ar trebui să se declanșeze mecanismul de corecție a pieței. Datele disponibile arată că, în luna august 2022, prețurile cu scadența la o lună cea mai apropiată ale instrumentelor financiare derivate TTF au atins niveluri de peste 180 EUR/MWh. Scopul mecanismului de corecție a pieței ar trebui să fie evitarea prețurilor anormale la nivelul atins în luna august a anului trecut. |
| --- | --- |

(26)

Mecanismul de corecție a pieței ar trebui să fie activat numai atunci când prețurile de decontare TTF cu scadența la o lună cea mai apropiată ale instrumentelor financiare derivate ating un nivel predefinit excepțional de ridicat, astfel încât să se asigure faptul că mecanismul de corecție a pieței corectează deficiențele pieței și nu interferează în mod semnificativ cu cererea și oferta și cu stabilirea normală a prețurilor. Dacă nu este stabilit la un nivel suficient de ridicat, plafonul ar putea împiedica participanții la piață să își acopere riscurile în mod eficace, deoarece formarea unor prețuri fiabile pentru produsele cu o dată de livrare în viitor și funcționarea piețelor instrumentelor financiare derivate ar putea fi afectate. Dacă mecanismul de corecție a pieței ar fi declanșat pentru a reduce prețurile în mod artificial, în loc să corecteze disfuncționalitățile pieței, acest lucru ar avea un impact negativ grav asupra participanților la piață, inclusiv asupra întreprinderilor din domeniul energiei, care s-ar putea confrunta cu dificultăți în ceea ce privește satisfacerea apelurilor în marjă și cu constrângeri de lichiditate, ceea ce ar putea duce la neîndeplinirea obligațiilor de plată. Unii actori de pe piață, în special cei mai mici, pot fi împiedicați să își acopere pozițiile, exacerbând și mai mult volatilitatea pe piețele spot și având ca rezultat posibile creșteri mai mari ale prețurilor. Având în vedere volumele semnificative de tranzacționare, o astfel de evoluție ar constitui un risc evident pentru economie, care ar trebui să fie prevenit prin modul de concepere a mecanismului de corecție a pieței. Experiențele anterioare, cum ar fi creșterea excepțională a prețurilor evidențiată în luna august 2022, ar trebui să servească drept orientări pentru definirea nivelurilor prețurilor la care ar trebui să se declanșeze mecanismul de corecție a pieței. Datele disponibile arată că, în luna august 2022, prețurile cu scadența la o lună cea mai apropiată ale instrumentelor financiare derivate TTF au atins niveluri de peste 180 EUR/MWh. Scopul mecanismului de corecție a pieței ar trebui să fie evitarea prețurilor anormale la nivelul atins în luna august a anului trecut.

| (27) | În plus, mecanismul de corecție a pieței ar trebui să fie activat numai atunci când prețurile TTF ating niveluri semnificative și anormal de mari în comparație cu prețurile la GNL care reflectă tendințele de pe piața mondială. În cazul în care prețurile de pe piețele globale cresc în același ritm și la același nivel ca prețurile TTF, activarea mecanismului de corecție a pieței ar putea împiedica achiziționarea de produse pe piețele globale, ceea ce poate duce la riscuri în materie de siguranță a aprovizionării. Prin urmare, mecanismul de corecție a pieței ar trebui să fie declanșat numai în situațiile în care prețurile TTF sunt semnificativ mai mari decât prețurile de pe piețele globale și pe o perioadă mai lungă. În mod similar, în cazul în care diferența față de prețurile TTF ar scădea sau ar dispărea, mecanismul ar trebui să fie dezactivat, pentru a se evita orice risc pentru siguranța aprovizionării. |
| --- | --- |

(27)

În plus, mecanismul de corecție a pieței ar trebui să fie activat numai atunci când prețurile TTF ating niveluri semnificative și anormal de mari în comparație cu prețurile la GNL care reflectă tendințele de pe piața mondială. În cazul în care prețurile de pe piețele globale cresc în același ritm și la același nivel ca prețurile TTF, activarea mecanismului de corecție a pieței ar putea împiedica achiziționarea de produse pe piețele globale, ceea ce poate duce la riscuri în materie de siguranță a aprovizionării. Prin urmare, mecanismul de corecție a pieței ar trebui să fie declanșat numai în situațiile în care prețurile TTF sunt semnificativ mai mari decât prețurile de pe piețele globale și pe o perioadă mai lungă. În mod similar, în cazul în care diferența față de prețurile TTF ar scădea sau ar dispărea, mecanismul ar trebui să fie dezactivat, pentru a se evita orice risc pentru siguranța aprovizionării.

| (28) | Pentru a asigura compatibilitatea deplină cu Regulamentul (UE) 2022/1369 al Consiliului (7) și cu obiectivele de reducere a cererii stabilite în regulamentul respectiv, Comisia ar trebui să fie în măsură să suspende activarea mecanismului de corecție a pieței dacă acesta afectează negativ progresele înregistrate în punerea în aplicare a obiectivelor de reducere voluntară a cererii în temeiul Regulamentului (UE) 2022/1369 sau dacă conduce la o creștere generală a consumului de gaze cu 15 % într-o lună sau cu 10 % în două luni consecutive în raport cu consumul mediu corespunzător înregistrat în luni comparabile în anii precedenți. Pentru a ține seama de variațiile regionale sau de la nivelul Uniuni cauzate de sezonalitate, de schimbări ale vremii și de alți factori, cum ar fi criza cauzată de COVID, consumul de gaze ar trebui să fie comparat cu consumul în cei cinci ani anteriori intrării în vigoare a prezentului regulament, în concordanță cu abordarea din Regulamentul (UE) 2022/1369, pe baza datelor privind consumul de gaze și reducerea cererii primite de la statele membre în temeiul regulamentului menționat. Efectul inhibitor pe care îl poate avea mecanismul de corecție a pieței asupra prețurilor gazelor naturale nu trebuie să ducă la stimularea artificială a consumului de gaze naturale în Uniune, astfel încât să afecteze negativ eforturile necesare de reducere a cererii de gaze naturale în conformitate cu obiectivele de reducere voluntară și obligatorie a cererii în temeiul Regulamentului (UE) 2022/1369 și cu obiectivele de reducere a cererii în temeiul Regulamentului (UE) 2022/1854 al Consiliului (8). Comisia ar trebui să se asigure că activarea mecanismului de corecție a pieței nu încetinește progresele înregistrate de statele membre în îndeplinirea obiectivelor privind economiile lor de energie. |
| --- | --- |

(28)

Pentru a asigura compatibilitatea deplină cu Regulamentul (UE) 2022/1369 al Consiliului (7) și cu obiectivele de reducere a cererii stabilite în regulamentul respectiv, Comisia ar trebui să fie în măsură să suspende activarea mecanismului de corecție a pieței dacă acesta afectează negativ progresele înregistrate în punerea în aplicare a obiectivelor de reducere voluntară a cererii în temeiul Regulamentului (UE) 2022/1369 sau dacă conduce la o creștere generală a consumului de gaze cu 15 % într-o lună sau cu 10 % în două luni consecutive în raport cu consumul mediu corespunzător înregistrat în luni comparabile în anii precedenți. Pentru a ține seama de variațiile regionale sau de la nivelul Uniuni cauzate de sezonalitate, de schimbări ale vremii și de alți factori, cum ar fi criza cauzată de COVID, consumul de gaze ar trebui să fie comparat cu consumul în cei cinci ani anteriori intrării în vigoare a prezentului regulament, în concordanță cu abordarea din Regulamentul (UE) 2022/1369, pe baza datelor privind consumul de gaze și reducerea cererii primite de la statele membre în temeiul regulamentului menționat. Efectul inhibitor pe care îl poate avea mecanismul de corecție a pieței asupra prețurilor gazelor naturale nu trebuie să ducă la stimularea artificială a consumului de gaze naturale în Uniune, astfel încât să afecteze negativ eforturile necesare de reducere a cererii de gaze naturale în conformitate cu obiectivele de reducere voluntară și obligatorie a cererii în temeiul Regulamentului (UE) 2022/1369 și cu obiectivele de reducere a cererii în temeiul Regulamentului (UE) 2022/1854 al Consiliului (8). Comisia ar trebui să se asigure că activarea mecanismului de corecție a pieței nu încetinește progresele înregistrate de statele membre în îndeplinirea obiectivelor privind economiile lor de energie.

| (29) | În funcție de nivelul intervenției, mecanismul de corecție a pieței poate implica riscuri financiare, contractuale și de siguranță a aprovizionării. Nivelul de risc depinde de frecvența cu care este activat mecanismul de corecție a pieței și, prin urmare, poate interfera cu funcționarea normală a pieței. Cu cât pragul de intervenție este mai mic, cu atât mecanismul de corecție a pieței va fi declanșat mai frecvent și, prin urmare, cu atât este mai probabil ca riscul relevant să se materializeze. Ca atare, condițiile de activare a mecanismului de corecție a pieței ar trebui, prin urmare, să fie stabilite la un nivel legat de nivelurile anormale și extraordinar de mari ale prețului TTF pentru luna următoare, asigurându-se în același timp faptul că acesta este un instrument eficace de combatere a episoadelor de prețuri excesiv de mari care nu reflectă evoluțiile de pe piața internațională. |
| --- | --- |

(29)

În funcție de nivelul intervenției, mecanismul de corecție a pieței poate implica riscuri financiare, contractuale și de siguranță a aprovizionării. Nivelul de risc depinde de frecvența cu care este activat mecanismul de corecție a pieței și, prin urmare, poate interfera cu funcționarea normală a pieței. Cu cât pragul de intervenție este mai mic, cu atât mecanismul de corecție a pieței va fi declanșat mai frecvent și, prin urmare, cu atât este mai probabil ca riscul relevant să se materializeze. Ca atare, condițiile de activare a mecanismului de corecție a pieței ar trebui, prin urmare, să fie stabilite la un nivel legat de nivelurile anormale și extraordinar de mari ale prețului TTF pentru luna următoare, asigurându-se în același timp faptul că acesta este un instrument eficace de combatere a episoadelor de prețuri excesiv de mari care nu reflectă evoluțiile de pe piața internațională.

| (30) | Este important ca mecanismul de corecție a pieței să fie conceput astfel încât să nu modifice echilibrul contractual fundamental al contractelor de furnizare de gaze, ci mai degrabă să abordeze episoadele de comportament anormal pe piață. În cazul în care factorii declanșatori ai intervenției sunt stabiliți la un nivel la care aceștia corectează problemele existente legate de formarea prețurilor și nu intenționează să interfereze cu echilibrul dintre cerere și ofertă, riscul ca echilibrul contractual al contractelor existente să fie modificat prin intermediul mecanismului de corecție a pieței sau prin activarea acestuia poate fi minimizat. |
| --- | --- |

(30)

Este important ca mecanismul de corecție a pieței să fie conceput astfel încât să nu modifice echilibrul contractual fundamental al contractelor de furnizare de gaze, ci mai degrabă să abordeze episoadele de comportament anormal pe piață. În cazul în care factorii declanșatori ai intervenției sunt stabiliți la un nivel la care aceștia corectează problemele existente legate de formarea prețurilor și nu intenționează să interfereze cu echilibrul dintre cerere și ofertă, riscul ca echilibrul contractual al contractelor existente să fie modificat prin intermediul mecanismului de corecție a pieței sau prin activarea acestuia poate fi minimizat.

| (31) | Pentru a asigura faptul că mecanismul de corecție a pieței are un efect imediat, limita dinamică de ofertare ar trebui să fie activată imediat și automat, fără a fi necesară o nouă decizie a ACER sau a Comisiei. |
| --- | --- |

(31)

Pentru a asigura faptul că mecanismul de corecție a pieței are un efect imediat, limita dinamică de ofertare ar trebui să fie activată imediat și automat, fără a fi necesară o nouă decizie a ACER sau a Comisiei.

| (32) | Pentru a se asigura că eventualele probleme care rezultă din activarea mecanismului de corecție a pieței sunt identificate din timp, Comisia ar trebui să mandateze Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (9) (ESMA) și ACER să emită un raport privind posibilele efecte negative ale mecanismului de corecție a pieței asupra piețelor financiare și piețelor energiei, precum și asupra siguranței aprovizionării. |
| --- | --- |

(32)

Pentru a se asigura că eventualele probleme care rezultă din activarea mecanismului de corecție a pieței sunt identificate din timp, Comisia ar trebui să mandateze Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (9) (ESMA) și ACER să emită un raport privind posibilele efecte negative ale mecanismului de corecție a pieței asupra piețelor financiare și piețelor energiei, precum și asupra siguranței aprovizionării.

| (33) | ACER ar trebui să monitorizeze în permanență dacă sunt îndeplinite condițiile pentru funcționarea mecanismului de corecție a pieței. ACER este cea mai în măsură să efectueze o astfel de monitorizare, deoarece are o viziune la nivelul întregii Uniuni asupra piețelor gazelor și cunoștințele necesare în ceea ce privește funcționarea piețelor gazelor și este deja mandatată să monitorizeze activitățile de tranzacționare cu produse energetice angro în temeiul dreptului Uniunii. Prin urmare, ACER ar trebui să monitorizeze evoluția prețului de decontare TTF cu scadența la o lună cea mai apropiată și să îl compare cu prețul de referință, determinat de prețul mediu al estimărilor prețurilor la GNL legate de platformele de tranzacționare europene, pentru a verifica dacă sunt îndeplinite condițiile care justifică activarea sau dezactivarea mecanismului de corecție a pieței. Odată ce sunt îndeplinite condițiile de activare a mecanismului de corecție a pieței, ACER ar trebui să publice imediat pe site-ul său web un aviz prin care să afirme că au fost îndeplinite condițiile de declanșare a activării mecanismului de corecție a pieței. În ziua următoare, operatorii de piață ar trebui să nu accepte niciun ordin peste limita dinamică de ofertare, iar participanții la piața instrumentelor financiare derivate TTF ar trebui să nu transmită astfel de ordine. Operatorii pieței și participanții la piața instrumentelor financiare derivate TTF ar trebui să monitorizeze site-ul ACER unde ar trebui să fie publicat prețul de referință zilnic. O limită dinamică similară de ofertare ar trebui să se aplice instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT în condițiile definite în actul de punere în aplicare privind aplicarea mecanismului de corecție a pieței la astfel de instrumentele financiare derivate. |
| --- | --- |

(33)

ACER ar trebui să monitorizeze în permanență dacă sunt îndeplinite condițiile pentru funcționarea mecanismului de corecție a pieței. ACER este cea mai în măsură să efectueze o astfel de monitorizare, deoarece are o viziune la nivelul întregii Uniuni asupra piețelor gazelor și cunoștințele necesare în ceea ce privește funcționarea piețelor gazelor și este deja mandatată să monitorizeze activitățile de tranzacționare cu produse energetice angro în temeiul dreptului Uniunii. Prin urmare, ACER ar trebui să monitorizeze evoluția prețului de decontare TTF cu scadența la o lună cea mai apropiată și să îl compare cu prețul de referință, determinat de prețul mediu al estimărilor prețurilor la GNL legate de platformele de tranzacționare europene, pentru a verifica dacă sunt îndeplinite condițiile care justifică activarea sau dezactivarea mecanismului de corecție a pieței. Odată ce sunt îndeplinite condițiile de activare a mecanismului de corecție a pieței, ACER ar trebui să publice imediat pe site-ul său web un aviz prin care să afirme că au fost îndeplinite condițiile de declanșare a activării mecanismului de corecție a pieței. În ziua următoare, operatorii de piață ar trebui să nu accepte niciun ordin peste limita dinamică de ofertare, iar participanții la piața instrumentelor financiare derivate TTF ar trebui să nu transmită astfel de ordine. Operatorii pieței și participanții la piața instrumentelor financiare derivate TTF ar trebui să monitorizeze site-ul ACER unde ar trebui să fie publicat prețul de referință zilnic. O limită dinamică similară de ofertare ar trebui să se aplice instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT în condițiile definite în actul de punere în aplicare privind aplicarea mecanismului de corecție a pieței la astfel de instrumentele financiare derivate.

| (34) | Activarea mecanismului de corecție a pieței poate avea efecte nedorite și imprevizibile asupra economiei, inclusiv riscuri la adresa siguranței aprovizionării și a stabilității financiare. Pentru a asigura o reacție rapidă în cazul apariției unor perturbări nedorite ale pieței, ar trebui să fie incluse garanții eficiente, pe baza unor criterii obiective, care să garanteze faptul că mecanismul de corecție a pieței poate fi suspendat în orice moment. În cazul apariției unor perturbări nedorite ale pieței, pe baza rezultatelor monitorizării ACER și al unor indicii concrete că un eveniment de corecție a pieței este iminent, Comisia ar trebui să poată solicita un aviz din partea ESMA, a ACER și, după caz, a Rețelei europene a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale (ENTSOG) și a Grupului de coordonare pentru gaz instituit în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului (10) (GCG) cu privire la impactul unui posibil eveniment de corecție a pieței asupra siguranței aprovizionării, asupra fluxurilor intra-Uniune și asupra stabilității financiare, astfel încât Comisia să poată suspenda rapid, prin intermediul unei decizii de punere în aplicare, activarea mecanismului de corecție a pieței, de către ACER, dacă este necesar. |
| --- | --- |

(34)

Activarea mecanismului de corecție a pieței poate avea efecte nedorite și imprevizibile asupra economiei, inclusiv riscuri la adresa siguranței aprovizionării și a stabilității financiare. Pentru a asigura o reacție rapidă în cazul apariției unor perturbări nedorite ale pieței, ar trebui să fie incluse garanții eficiente, pe baza unor criterii obiective, care să garanteze faptul că mecanismul de corecție a pieței poate fi suspendat în orice moment. În cazul apariției unor perturbări nedorite ale pieței, pe baza rezultatelor monitorizării ACER și al unor indicii concrete că un eveniment de corecție a pieței este iminent, Comisia ar trebui să poată solicita un aviz din partea ESMA, a ACER și, după caz, a Rețelei europene a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale (ENTSOG) și a Grupului de coordonare pentru gaz instituit în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului (10) (GCG) cu privire la impactul unui posibil eveniment de corecție a pieței asupra siguranței aprovizionării, asupra fluxurilor intra-Uniune și asupra stabilității financiare, astfel încât Comisia să poată suspenda rapid, prin intermediul unei decizii de punere în aplicare, activarea mecanismului de corecție a pieței, de către ACER, dacă este necesar.

| (35) | Pe lângă o examinare zilnică a măsurii în care cerințele privind limita dinamică de ofertare sunt încă în vigoare, ar trebui să fie stabilite garanții suplimentare pentru a se evita perturbări neintenționate ale pieței. |
| --- | --- |

(35)

Pe lângă o examinare zilnică a măsurii în care cerințele privind limita dinamică de ofertare sunt încă în vigoare, ar trebui să fie stabilite garanții suplimentare pentru a se evita perturbări neintenționate ale pieței.

| (36) | Limita dinamică de ofertare nu ar trebui să afecteze tranzacțiile extrabursiere, deoarece aplicarea limitei respective tranzacțiilor extrabursiere ar ridica probleme serioase de monitorizare și ar putea conduce la probleme legate de siguranța aprovizionării. Cu toate acestea, ar trebui să se aplice un mecanism de revizuire pentru a evalua dacă excluderea tranzacțiilor extrabursiere poate duce la reorientări semnificative ale tranzacționării instrumentelor financiare derivate TTF către piețele extrabursiere, punând astfel în pericol stabilitatea piețelor financiare sau a piețelor energiei. |
| --- | --- |

(36)

Limita dinamică de ofertare nu ar trebui să afecteze tranzacțiile extrabursiere, deoarece aplicarea limitei respective tranzacțiilor extrabursiere ar ridica probleme serioase de monitorizare și ar putea conduce la probleme legate de siguranța aprovizionării. Cu toate acestea, ar trebui să se aplice un mecanism de revizuire pentru a evalua dacă excluderea tranzacțiilor extrabursiere poate duce la reorientări semnificative ale tranzacționării instrumentelor financiare derivate TTF către piețele extrabursiere, punând astfel în pericol stabilitatea piețelor financiare sau a piețelor energiei.

| (37) | Mecanismul de corecție a pieței ar trebui să fie dezactivat în mod automat în cazul în care funcționarea sa nu mai este justificată de situația de pe piața gazelor naturale. Cu excepția cazului în care apar perturbări ale pieței, mecanismul de corecție a pieței trebuie să fie dezactivat numai după o anumită perioadă de timp, pentru a se evita activarea și dezactivarea frecventă. Prin urmare, mecanismul de corecție a pieței ar trebui să fie dezactivat automat după 20 de zile în cazul în care limita dinamică de ofertare se situează la 180 EUR/MWh pentru o anumită perioadă. Dezactivarea mecanismului de corecție a pieței nu ar trebui să necesite nicio evaluare din partea ACER sau a Comisiei, ci ar trebui să aibă loc în mod automat atunci când sunt îndeplinite condițiile necesare. |
| --- | --- |

(37)

Mecanismul de corecție a pieței ar trebui să fie dezactivat în mod automat în cazul în care funcționarea sa nu mai este justificată de situația de pe piața gazelor naturale. Cu excepția cazului în care apar perturbări ale pieței, mecanismul de corecție a pieței trebuie să fie dezactivat numai după o anumită perioadă de timp, pentru a se evita activarea și dezactivarea frecventă. Prin urmare, mecanismul de corecție a pieței ar trebui să fie dezactivat automat după 20 de zile în cazul în care limita dinamică de ofertare se situează la 180 EUR/MWh pentru o anumită perioadă. Dezactivarea mecanismului de corecție a pieței nu ar trebui să necesite nicio evaluare din partea ACER sau a Comisiei, ci ar trebui să aibă loc în mod automat atunci când sunt îndeplinite condițiile necesare.

| (38) | În cazul în care există reduceri semnificative ale furnizării de gaze și o situație în care furnizarea de gaze este insuficientă pentru a satisface cererea de gaze rămasă, în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1938, Comisia poate să declare o situație de urgență la nivel regional sau la nivelul Uniunii, la cererea unui stat membru care a declarat o situație de urgență, și trebuie să declare o situație de urgență la nivel regional sau la nivelul Uniunii în cazul în care două sau mai multe state membre au declarat o situație de urgență. Pentru a preveni apariția unei situații în care menținerea activării mecanismului de corecție a pieței să conducă la probleme de siguranță a aprovizionării, mecanismul de corecție a pieței ar trebui să fie dezactivat automat în situația în care Comisia a declarat o situație de urgență la nivel regional sau la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(38)

În cazul în care există reduceri semnificative ale furnizării de gaze și o situație în care furnizarea de gaze este insuficientă pentru a satisface cererea de gaze rămasă, în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1938, Comisia poate să declare o situație de urgență la nivel regional sau la nivelul Uniunii, la cererea unui stat membru care a declarat o situație de urgență, și trebuie să declare o situație de urgență la nivel regional sau la nivelul Uniunii în cazul în care două sau mai multe state membre au declarat o situație de urgență. Pentru a preveni apariția unei situații în care menținerea activării mecanismului de corecție a pieței să conducă la probleme de siguranță a aprovizionării, mecanismul de corecție a pieței ar trebui să fie dezactivat automat în situația în care Comisia a declarat o situație de urgență la nivel regional sau la nivelul Uniunii.

| (39) | Este extrem de important ca mecanismul de corecție a pieței să includă un instrument eficace de suspendare, pe baza unor criterii obiective, a plafonului de siguranță dinamic imediat și în orice moment dacă plafonul de siguranță dinamic ar conduce la perturbări grave ale pieței, afectând siguranța aprovizionării și fluxurile de gaze intra-Uniune. |
| --- | --- |

(39)

Este extrem de important ca mecanismul de corecție a pieței să includă un instrument eficace de suspendare, pe baza unor criterii obiective, a plafonului de siguranță dinamic imediat și în orice moment dacă plafonul de siguranță dinamic ar conduce la perturbări grave ale pieței, afectând siguranța aprovizionării și fluxurile de gaze intra-Uniune.

| (40) | Întrucât este important să se evalueze în detaliu toate garanțiile care trebuie să fie luate în considerare atunci când se evaluează o posibilă suspendare a mecanismului de corecție a pieței, mecanismul de corecție a pieței ar trebui să fie suspendat printr-o decizie de punere în aplicare a Comisiei. Atunci când ia o astfel de decizie, fără întârzieri nejustificate, Comisia ar trebui să evalueze dacă aplicarea limitei dinamice de ofertare pune în pericol siguranța aprovizionării Uniunii, dacă este însoțită de eforturi suficiente de reducere a cererii, dacă împiedică fluxurile de gaze intra-Uniune bazate pe piață, dacă afectează negativ piețele instrumentelor financiare derivate pe energie și dacă ține seama de prețurile de pe piața gazelor pe diferitele piețe organizate din Uniune sau dacă poate afecta negativ contractele existente de furnizare de gaze. În astfel de cazuri, Comisia ar trebui să suspende a mecanismul de corecție a pieței prin intermediul unei decizii de punere în aplicare. Având în vedere necesitatea de a reacționa rapid, Comisia nu ar trebui să fie obligată să acționeze în conformitate cu procedura comitetului. |
| --- | --- |

(40)

Întrucât este important să se evalueze în detaliu toate garanțiile care trebuie să fie luate în considerare atunci când se evaluează o posibilă suspendare a mecanismului de corecție a pieței, mecanismul de corecție a pieței ar trebui să fie suspendat printr-o decizie de punere în aplicare a Comisiei. Atunci când ia o astfel de decizie, fără întârzieri nejustificate, Comisia ar trebui să evalueze dacă aplicarea limitei dinamice de ofertare pune în pericol siguranța aprovizionării Uniunii, dacă este însoțită de eforturi suficiente de reducere a cererii, dacă împiedică fluxurile de gaze intra-Uniune bazate pe piață, dacă afectează negativ piețele instrumentelor financiare derivate pe energie și dacă ține seama de prețurile de pe piața gazelor pe diferitele piețe organizate din Uniune sau dacă poate afecta negativ contractele existente de furnizare de gaze. În astfel de cazuri, Comisia ar trebui să suspende a mecanismul de corecție a pieței prin intermediul unei decizii de punere în aplicare. Având în vedere necesitatea de a reacționa rapid, Comisia nu ar trebui să fie obligată să acționeze în conformitate cu procedura comitetului.

| (41) | Mecanismul de corecție a pieței nu ar trebui să pună în pericol siguranța furnizării de gaze în Uniune prin restricționarea semnalelor de preț care sunt esențiale pentru a atrage aprovizionarea cu gaze necesară și pentru fluxurile de gaze intra-Uniune. Furnizorii de gaze pot, de fapt, să întrerupă aprovizionarea atunci când mecanismul de corecție a pieței este activat pentru a maximiza profiturile prin vânzarea imediat după dezactivarea plafonului de siguranță. În cazul în care mecanismul de corecție a pieței ar conduce la astfel de riscuri pentru siguranța furnizării de gaze în Uniune, dar nu se declară o situație de urgență la nivel regional sau la nivelul Uniunii, Comisia ar trebui să suspende imediat mecanismul de corecție a pieței. Elementele care trebuie să fie luate în considerare în contextul evaluării riscurilor la adresa siguranței aprovizionării ar trebui să includă o abatere potențială semnificativă a uneia dintre componentele prețului de referință în comparație cu tendința istorică și o scădere semnificativă a importurilor trimestriale de GNL în Uniune în comparație cu același trimestru al anului precedent. |
| --- | --- |

(41)

Mecanismul de corecție a pieței nu ar trebui să pună în pericol siguranța furnizării de gaze în Uniune prin restricționarea semnalelor de preț care sunt esențiale pentru a atrage aprovizionarea cu gaze necesară și pentru fluxurile de gaze intra-Uniune. Furnizorii de gaze pot, de fapt, să întrerupă aprovizionarea atunci când mecanismul de corecție a pieței este activat pentru a maximiza profiturile prin vânzarea imediat după dezactivarea plafonului de siguranță. În cazul în care mecanismul de corecție a pieței ar conduce la astfel de riscuri pentru siguranța furnizării de gaze în Uniune, dar nu se declară o situație de urgență la nivel regional sau la nivelul Uniunii, Comisia ar trebui să suspende imediat mecanismul de corecție a pieței. Elementele care trebuie să fie luate în considerare în contextul evaluării riscurilor la adresa siguranței aprovizionării ar trebui să includă o abatere potențială semnificativă a uneia dintre componentele prețului de referință în comparație cu tendința istorică și o scădere semnificativă a importurilor trimestriale de GNL în Uniune în comparație cu același trimestru al anului precedent.

| (42) | Întrucât fluxurile nerestricționate de gaze intra-Uniune reprezintă un element-cheie al siguranței aprovizionării în Uniune, activarea mecanismului de corecție a pieței ar trebui, de asemenea, să fie suspendată în cazul în care restricționează în mod nejustificat fluxurile de gaze intra-Uniune, punând în pericol siguranța furnizării de gaze în Uniune. |
| --- | --- |

(42)

Întrucât fluxurile nerestricționate de gaze intra-Uniune reprezintă un element-cheie al siguranței aprovizionării în Uniune, activarea mecanismului de corecție a pieței ar trebui, de asemenea, să fie suspendată în cazul în care restricționează în mod nejustificat fluxurile de gaze intra-Uniune, punând în pericol siguranța furnizării de gaze în Uniune.

| (43) | Mecanismul de corecție a pieței nu ar trebui să ajungă să diminueze rolul pe care îl îndeplinesc semnalele de preț pe piața internă a gazelor naturale din Uniune și să împiedice fluxurile de gaze intra-Uniune bazate pe piață, deoarece este esențial ca gazele naturale să continue să circule acolo unde este cea mai mare nevoie de ele. |
| --- | --- |

(43)

Mecanismul de corecție a pieței nu ar trebui să ajungă să diminueze rolul pe care îl îndeplinesc semnalele de preț pe piața internă a gazelor naturale din Uniune și să împiedice fluxurile de gaze intra-Uniune bazate pe piață, deoarece este esențial ca gazele naturale să continue să circule acolo unde este cea mai mare nevoie de ele.

| (44) | Mecanismele de corecție a pieței nu ar trebui să pericliteze în mod nejustificat funcționarea corespunzătoare și continuă a piețelor instrumentelor financiare derivate pe energie. Aceste piețe joacă un rol esențial în a permite participanților la piață să își acopere pozițiile pentru a gestiona riscurile, în special în ceea ce privește volatilitatea prețurilor. Mai mult, intervențiile asupra prețurilor prin intermediul mecanismului de corecție a pieței pot duce la pierderi financiare considerabile pentru participanții la piață pe piețele instrumentelor financiare derivate. Având în vedere dimensiunea pieței gazelor naturale din Uniune, astfel de pierderi pot nu numai să afecteze piețele specializate ale instrumentelor financiare derivate, ci și să aibă efecte de domino semnificative asupra altor piețe financiare. Intervențiile asupra prețurilor ar putea duce, de asemenea, la o creștere prejudiciabilă a apelului în marjă din cauza incertitudinii. O creștere substanțială a apelurilor în marjă ar putea duce la pierderi financiare și de lichidități considerabile pentru participanții la piață, ducând la neîndeplinirea obligațiilor de plată de către un membru compensator sau un client final. Participanții la piață relevanți ar trebui să acționeze cu bună-credință și să nu modifice în mod nejustificat procedurile de gestionare a riscurilor astfel încât să conducă la o creștere a apelurilor în marjă, în special dacă nu sunt în conformitate cu procedurile normale de piață. Prin urmare, Comisia ar trebui să suspende imediat mecanismul de corecție a pieței în cazul în care acesta pune în pericol buna funcționare a pieței instrumentelor financiare derivate, de exemplu în cazul în care duce la o scădere semnificativă a tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate TTF în Uniune sau la o reorientare semnificativă a tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate TTF către locuri de tranzacționare din afara Uniunii. În această privință, este important ca Comisia să ia în considerare cunoștințele disponibile din partea organelor relevante ale UE. ESMA este o autoritate independentă care contribuie la protejarea stabilității sistemului financiar al Uniunii, în special prin promovarea unor piețe financiare stabile și ordonate, cum ar fi piețele instrumentelor financiare derivate.
  În consecință, Comisia ar trebui să țină seama de rapoartele ESMA cu privire la astfel de aspecte. Comisia ar trebui să țină seama și de orice aviz al Băncii Centrale Europene (BCE) referitor la stabilitatea sistemului financiar, în conformitate cu articolul 127 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și cu articolul 25.1 din Protocolul privind statutul sistemului european al băncilor centrale și al Băncii Centrale Europene, anexat la TFUE (denumit în continuare „Protocolul”). Având în vedere volatilitatea piețelor financiare și impactul potențial ridicat al intervențiilor pe piață, este important să se asigure faptul că Comisia poate suspenda rapid mecanismul de corecție a pieței. Prin urmare, raportul ESMA ar trebui să fie emis în termen de cel mult 48 de ore sau în aceeași zi, în cazuri urgente, la solicitarea Comisiei. |
| --- | --- |

(44)

Mecanismele de corecție a pieței nu ar trebui să pericliteze în mod nejustificat funcționarea corespunzătoare și continuă a piețelor instrumentelor financiare derivate pe energie. Aceste piețe joacă un rol esențial în a permite participanților la piață să își acopere pozițiile pentru a gestiona riscurile, în special în ceea ce privește volatilitatea prețurilor. Mai mult, intervențiile asupra prețurilor prin intermediul mecanismului de corecție a pieței pot duce la pierderi financiare considerabile pentru participanții la piață pe piețele instrumentelor financiare derivate. Având în vedere dimensiunea pieței gazelor naturale din Uniune, astfel de pierderi pot nu numai să afecteze piețele specializate ale instrumentelor financiare derivate, ci și să aibă efecte de domino semnificative asupra altor piețe financiare. Intervențiile asupra prețurilor ar putea duce, de asemenea, la o creștere prejudiciabilă a apelului în marjă din cauza incertitudinii. O creștere substanțială a apelurilor în marjă ar putea duce la pierderi financiare și de lichidități considerabile pentru participanții la piață, ducând la neîndeplinirea obligațiilor de plată de către un membru compensator sau un client final. Participanții la piață relevanți ar trebui să acționeze cu bună-credință și să nu modifice în mod nejustificat procedurile de gestionare a riscurilor astfel încât să conducă la o creștere a apelurilor în marjă, în special dacă nu sunt în conformitate cu procedurile normale de piață. Prin urmare, Comisia ar trebui să suspende imediat mecanismul de corecție a pieței în cazul în care acesta pune în pericol buna funcționare a pieței instrumentelor financiare derivate, de exemplu în cazul în care duce la o scădere semnificativă a tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate TTF în Uniune sau la o reorientare semnificativă a tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate TTF către locuri de tranzacționare din afara Uniunii. În această privință, este important ca Comisia să ia în considerare cunoștințele disponibile din partea organelor relevante ale UE. ESMA este o autoritate independentă care contribuie la protejarea stabilității sistemului financiar al Uniunii, în special prin promovarea unor piețe financiare stabile și ordonate, cum ar fi piețele instrumentelor financiare derivate.

În consecință, Comisia ar trebui să țină seama de rapoartele ESMA cu privire la astfel de aspecte. Comisia ar trebui să țină seama și de orice aviz al Băncii Centrale Europene (BCE) referitor la stabilitatea sistemului financiar, în conformitate cu articolul 127 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și cu articolul 25.1 din Protocolul privind statutul sistemului european al băncilor centrale și al Băncii Centrale Europene, anexat la TFUE (denumit în continuare „Protocolul”). Având în vedere volatilitatea piețelor financiare și impactul potențial ridicat al intervențiilor pe piață, este important să se asigure faptul că Comisia poate suspenda rapid mecanismul de corecție a pieței. Prin urmare, raportul ESMA ar trebui să fie emis în termen de cel mult 48 de ore sau în aceeași zi, în cazuri urgente, la solicitarea Comisiei.

| (45) | Mecanismul de corecție a pieței ar trebui să fie conceput astfel încât să abordeze doar creșterile excepționale ale prețurilor gazelor cauzate de deficiențele mecanismului de formare a prețurilor și, ca atare, ar trebui să nu aibă un impact asupra validității contractelor existente de furnizare a gazelor. Cu toate acestea, în situațiile în care ACER sau Comisia observă că activarea mecanismului de corecție a pieței are un impact negativ asupra contractelor existente de furnizare a gazelor, Comisia ar trebui să suspende mecanismul de corecție a pieței. |
| --- | --- |

(45)

Mecanismul de corecție a pieței ar trebui să fie conceput astfel încât să abordeze doar creșterile excepționale ale prețurilor gazelor cauzate de deficiențele mecanismului de formare a prețurilor și, ca atare, ar trebui să nu aibă un impact asupra validității contractelor existente de furnizare a gazelor. Cu toate acestea, în situațiile în care ACER sau Comisia observă că activarea mecanismului de corecție a pieței are un impact negativ asupra contractelor existente de furnizare a gazelor, Comisia ar trebui să suspende mecanismul de corecție a pieței.

| (46) | Conceperea și posibilitățile de suspendare ale mecanismului de corecție a pieței ar trebui să țină seama de faptul că traderii de gaze naturale pot muta comerțul cu gaze naturale în regiuni din afara Uniunii, reducând astfel eficacitatea mecanismului de corecție a pieței. Acest lucru s-ar întâmpla, de exemplu, dacă traderii ar începe să se angajeze în tranzacții extrabursiere cu gaze, care sunt mai puțin transparente, mai puțin supuse controlului normativ și prezintă riscuri mai mari de neîndeplinire a obligațiilor pentru părțile implicate. Acest lucru ar fi valabil și în cazul în care traderii, a căror acoperire împotriva riscurilor poate fi limitată de mecanismul de corecție a pieței, ar căuta acoperiri împotriva riscurilor în alte jurisdicții, ceea ce ar face ca contrapartea compensatorie să trebuiască să reechilibreze pozițiile în numerar care stau la baza instrumentelor financiare derivate pentru a reflecta prețul de decontare care face obiectul plafonului, declanșând apeluri în marjă. |
| --- | --- |

(46)

Conceperea și posibilitățile de suspendare ale mecanismului de corecție a pieței ar trebui să țină seama de faptul că traderii de gaze naturale pot muta comerțul cu gaze naturale în regiuni din afara Uniunii, reducând astfel eficacitatea mecanismului de corecție a pieței. Acest lucru s-ar întâmpla, de exemplu, dacă traderii ar începe să se angajeze în tranzacții extrabursiere cu gaze, care sunt mai puțin transparente, mai puțin supuse controlului normativ și prezintă riscuri mai mari de neîndeplinire a obligațiilor pentru părțile implicate. Acest lucru ar fi valabil și în cazul în care traderii, a căror acoperire împotriva riscurilor poate fi limitată de mecanismul de corecție a pieței, ar căuta acoperiri împotriva riscurilor în alte jurisdicții, ceea ce ar face ca contrapartea compensatorie să trebuiască să reechilibreze pozițiile în numerar care stau la baza instrumentelor financiare derivate pentru a reflecta prețul de decontare care face obiectul plafonului, declanșând apeluri în marjă.

| (47) | ACER, ESMA, ENTSOG și GCG ar trebui să asiste Comisia la monitorizarea mecanismului de corecție a pieței. |
| --- | --- |

(47)

ACER, ESMA, ENTSOG și GCG ar trebui să asiste Comisia la monitorizarea mecanismului de corecție a pieței.

| (48) | În îndeplinirea sarcinilor care îi revin în temeiul prezentului regulament, Comisia ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea de a consulta BCE și de a solicita avizul acesteia, în conformitate cu rolul BCE prevăzut la articolul 127 alineatul (5) din TFUE de a contribui la buna desfășurare a politicilor legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și stabilitatea sistemului financiar, iar în temeiul articolului 25.1 din Protocol, de a adopta avize și a fi consultată, printre altele, de Comisie cu privire la domeniul de aplicare și la punerea în aplicare a legislației Uniunii în materie de supraveghere prudențială a instituțiilor de credit și de stabilitate a sistemului financiar. Un astfel de proces de consultare a BCE ar trebui să fie organizat astfel încât să permită suspendarea rapidă a mecanismului de corecție a pieței, dacă este necesar. |
| --- | --- |

(48)

În îndeplinirea sarcinilor care îi revin în temeiul prezentului regulament, Comisia ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea de a consulta BCE și de a solicita avizul acesteia, în conformitate cu rolul BCE prevăzut la articolul 127 alineatul (5) din TFUE de a contribui la buna desfășurare a politicilor legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și stabilitatea sistemului financiar, iar în temeiul articolului 25.1 din Protocol, de a adopta avize și a fi consultată, printre altele, de Comisie cu privire la domeniul de aplicare și la punerea în aplicare a legislației Uniunii în materie de supraveghere prudențială a instituțiilor de credit și de stabilitate a sistemului financiar. Un astfel de proces de consultare a BCE ar trebui să fie organizat astfel încât să permită suspendarea rapidă a mecanismului de corecție a pieței, dacă este necesar.

| (49) | Având în vedere necesitatea urgentă de a aborda problemele, în special în ceea ce privește stabilirea prețurilor instrumentelor financiare derivate TTF în Uniune, o punere în aplicare rapidă a mecanismului de corecție a pieței este esențială. ESMA și ACER ar trebui să efectueze o evaluare a impactului mecanismului de corecție a pieței (denumită în continuare „evaluarea efectelor”), pentru a analiza dacă punerea în aplicare rapidă a mecanismului de corecție a pieței ar putea avea consecințe negative nedorite pentru piețele financiare sau piețele energiei sau pentru siguranța aprovizionării. Evaluarea efectelor ar trebui să fie transmisă Comisiei până la 1 martie 2023. Aceasta ar trebui, în special, să evalueze elementele necesare pentru actul de punere în aplicare privind detaliile și modalitățile pentru extinderea mecanismului de corecție a pieței la instrumentele financiare derivate legate de alte PVT, precum și pentru a verifica dacă elementele-cheie ale mecanismului de corecție a pieței sunt în continuare adecvate din perspectiva evoluțiilor legate de piețele financiare și piețele energiei sau de siguranța aprovizionării. Până la 23 ianuarie 2023, ESMA și ACER ar trebui să publice un raport preliminar de date referitor la introducerea mecanismului de corecție a pieței. Ținând seama de rezultatele evaluării efectelor, Comisia ar trebui, după caz, să propună o modificare a prezentului regulament, fără întârzieri nejustificate, în vederea adaptării selecției de produse care fac obiectul mecanismului de corecție a pieței. |
| --- | --- |

(49)

Având în vedere necesitatea urgentă de a aborda problemele, în special în ceea ce privește stabilirea prețurilor instrumentelor financiare derivate TTF în Uniune, o punere în aplicare rapidă a mecanismului de corecție a pieței este esențială. ESMA și ACER ar trebui să efectueze o evaluare a impactului mecanismului de corecție a pieței (denumită în continuare „evaluarea efectelor”), pentru a analiza dacă punerea în aplicare rapidă a mecanismului de corecție a pieței ar putea avea consecințe negative nedorite pentru piețele financiare sau piețele energiei sau pentru siguranța aprovizionării. Evaluarea efectelor ar trebui să fie transmisă Comisiei până la 1 martie 2023. Aceasta ar trebui, în special, să evalueze elementele necesare pentru actul de punere în aplicare privind detaliile și modalitățile pentru extinderea mecanismului de corecție a pieței la instrumentele financiare derivate legate de alte PVT, precum și pentru a verifica dacă elementele-cheie ale mecanismului de corecție a pieței sunt în continuare adecvate din perspectiva evoluțiilor legate de piețele financiare și piețele energiei sau de siguranța aprovizionării. Până la 23 ianuarie 2023, ESMA și ACER ar trebui să publice un raport preliminar de date referitor la introducerea mecanismului de corecție a pieței. Ținând seama de rezultatele evaluării efectelor, Comisia ar trebui, după caz, să propună o modificare a prezentului regulament, fără întârzieri nejustificate, în vederea adaptării selecției de produse care fac obiectul mecanismului de corecție a pieței.

| (50) | Comisia poate propune, de asemenea, alte modificări ale prezentului regulament, pe baza evaluării efectelor sau în urma unui eveniment de corecție a pieței sau a unei decizii de suspendare, ori având în vedere evoluțiile pieței și cele în materie de siguranță a aprovizionării. |
| --- | --- |

(50)

Comisia poate propune, de asemenea, alte modificări ale prezentului regulament, pe baza evaluării efectelor sau în urma unui eveniment de corecție a pieței sau a unei decizii de suspendare, ori având în vedere evoluțiile pieței și cele în materie de siguranță a aprovizionării.

| (51) | Pentru a menține buna funcționare a piețelor instrumentelor financiare derivate, în special procesele de gestionare a riscurilor ale contrapărților centrale de compensare (CCC), precum și pentru a reduce la minimum necesitatea de a face apel la o marjă suplimentară ca garanție, părților ar trebui să li se permită să compenseze sau să reducă pozițiile pe piața instrumentelor financiare derivate TTF în mod ordonat, dacă doresc acest lucru. Prin urmare, limita dinamică de ofertare nu ar trebui să se aplice contractelor încheiate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament și nici tranzacțiilor care le permit participanților la piață să compenseze sau să reducă pozițiile care rezultă din contractele derivate TTF încheiate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(51)

Pentru a menține buna funcționare a piețelor instrumentelor financiare derivate, în special procesele de gestionare a riscurilor ale contrapărților centrale de compensare (CCC), precum și pentru a reduce la minimum necesitatea de a face apel la o marjă suplimentară ca garanție, părților ar trebui să li se permită să compenseze sau să reducă pozițiile pe piața instrumentelor financiare derivate TTF în mod ordonat, dacă doresc acest lucru. Prin urmare, limita dinamică de ofertare nu ar trebui să se aplice contractelor încheiate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament și nici tranzacțiilor care le permit participanților la piață să compenseze sau să reducă pozițiile care rezultă din contractele derivate TTF încheiate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament.

| (52) | CCC joacă un rol esențial în asigurarea funcționării ordonate a piețelor instrumentelor financiare derivate TTF prin diminuarea riscului de contraparte. Prin urmare, este necesar ca activitățile CCC, în special în ceea ce privește gestionarea pozițiilor aflate în situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată, să nu fie împiedicate de mecanismul de corecție a pieței. În acest scop, limita dinamică de ofertare nu ar trebui să se aplice tranzacțiilor executate în cadrul unui proces de gestionare a situațiilor de neîndeplinire a obligațiilor de plată organizat de o CCC. |
| --- | --- |

(52)

CCC joacă un rol esențial în asigurarea funcționării ordonate a piețelor instrumentelor financiare derivate TTF prin diminuarea riscului de contraparte. Prin urmare, este necesar ca activitățile CCC, în special în ceea ce privește gestionarea pozițiilor aflate în situație de neîndeplinire a obligațiilor de plată, să nu fie împiedicate de mecanismul de corecție a pieței. În acest scop, limita dinamică de ofertare nu ar trebui să se aplice tranzacțiilor executate în cadrul unui proces de gestionare a situațiilor de neîndeplinire a obligațiilor de plată organizat de o CCC.

| (53) | Mecanismul de corecție a pieței este necesar și proporțional pentru atingerea obiectivului de corecție a prețurilor excesiv de mari ale gazelor la TTF și ale instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT. Toate statele membre sunt preocupate de efectele indirecte ale creșterii prețurilor, cum ar fi creșterea prețurilor la energie și inflația. În ceea ce privește deficiențele din sistemul de formare a prețurilor, astfel de deficite joacă roluri diferite în statele membre, creșterile de prețuri fiind mai reprezentative în unele state membre (de exemplu, în statele membre din Europa Centrală) decât în alte state membre (de exemplu, statele membre de la periferie sau care dispun de alte posibilități de aprovizionare). Pentru a evita o acțiune fragmentată, care ar putea diviza piața integrată a gazelor din Uniune, este necesară o acțiune comună în spiritul solidarității. Acest lucru este, de asemenea, esențial pentru a asigura siguranța aprovizionării în Uniune. În plus, garanțiile comune, care pot fi mai necesare în statele membre care nu dispun de alternative de aprovizionare decât în statele membre cu mai multe alternative de aprovizionare, ar trebui să asigure o abordare coordonată ca expresie a solidarității energetice. Într-adevăr, deși riscurile și beneficiile financiare sunt foarte diferite de la un stat membru la altul, mecanismul de corecție a pieței ar trebui să constituie un compromis în spiritul solidarității, conform căruia toate statele membre sunt de acord să contribuie la corecția pieței și să accepte aceleași limite în ceea ce privește formarea prețurilor, chiar dacă nivelul de funcționare defectuoasă a mecanismului de formare a prețurilor și impactul financiar al prețurilor instrumentelor financiare derivate asupra economiei sunt diferite de la un stat membru la altul. Prin urmare, mecanismul de corecție a pieței ar consolida solidaritatea Uniunii în ceea ce privește evitarea prețurilor excesiv de mari, care sunt nesustenabile chiar și pentru perioade scurte de timp pentru multe state membre. Mecanismul de corecție a pieței va contribui la asigurarea faptului că întreprinderile furnizoare de gaze din toate statele membre pot achiziționa gaze la prețuri rezonabile, într-un spirit de solidaritate. |
| --- | --- |

(53)

Mecanismul de corecție a pieței este necesar și proporțional pentru atingerea obiectivului de corecție a prețurilor excesiv de mari ale gazelor la TTF și ale instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT. Toate statele membre sunt preocupate de efectele indirecte ale creșterii prețurilor, cum ar fi creșterea prețurilor la energie și inflația. În ceea ce privește deficiențele din sistemul de formare a prețurilor, astfel de deficite joacă roluri diferite în statele membre, creșterile de prețuri fiind mai reprezentative în unele state membre (de exemplu, în statele membre din Europa Centrală) decât în alte state membre (de exemplu, statele membre de la periferie sau care dispun de alte posibilități de aprovizionare). Pentru a evita o acțiune fragmentată, care ar putea diviza piața integrată a gazelor din Uniune, este necesară o acțiune comună în spiritul solidarității. Acest lucru este, de asemenea, esențial pentru a asigura siguranța aprovizionării în Uniune. În plus, garanțiile comune, care pot fi mai necesare în statele membre care nu dispun de alternative de aprovizionare decât în statele membre cu mai multe alternative de aprovizionare, ar trebui să asigure o abordare coordonată ca expresie a solidarității energetice. Într-adevăr, deși riscurile și beneficiile financiare sunt foarte diferite de la un stat membru la altul, mecanismul de corecție a pieței ar trebui să constituie un compromis în spiritul solidarității, conform căruia toate statele membre sunt de acord să contribuie la corecția pieței și să accepte aceleași limite în ceea ce privește formarea prețurilor, chiar dacă nivelul de funcționare defectuoasă a mecanismului de formare a prețurilor și impactul financiar al prețurilor instrumentelor financiare derivate asupra economiei sunt diferite de la un stat membru la altul. Prin urmare, mecanismul de corecție a pieței ar consolida solidaritatea Uniunii în ceea ce privește evitarea prețurilor excesiv de mari, care sunt nesustenabile chiar și pentru perioade scurte de timp pentru multe state membre. Mecanismul de corecție a pieței va contribui la asigurarea faptului că întreprinderile furnizoare de gaze din toate statele membre pot achiziționa gaze la prețuri rezonabile, într-un spirit de solidaritate.

| (54) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să fie conferite competențe de executare Comisiei pentru a defini detaliile tehnice ale aplicării mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT. Respectivele competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (11). |
| --- | --- |

(54)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să fie conferite competențe de executare Comisiei pentru a defini detaliile tehnice ale aplicării mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT. Respectivele competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (11).

| (55) | Situația volatilă și imprevizibilă de pe piața gazelor naturale, la intrarea în sezonul de iarnă, arată că este important să se asigure că mecanismul de corecție a pieței poate fi aplicat cât mai curând posibil, în cazul în care sunt îndeplinite condițiile care justifică activarea sa. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la 1 februarie 2023. Limita dinamică de ofertare ar trebui să se aplice de la 15 februarie 2023. Obligația ESMA și ACER de a furniza un raport preliminar privind datele ar trebui să se aplice retroactiv de la 1 ianuarie 2023, pentru a obține informațiile necesare în timp util cât mai repede posibil, |
| --- | --- |

(55)

Situația volatilă și imprevizibilă de pe piața gazelor naturale, la intrarea în sezonul de iarnă, arată că este important să se asigure că mecanismul de corecție a pieței poate fi aplicat cât mai curând posibil, în cazul în care sunt îndeplinite condițiile care justifică activarea sa. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la 1 februarie 2023. Limita dinamică de ofertare ar trebui să se aplice de la 15 februarie 2023. Obligația ESMA și ACER de a furniza un raport preliminar privind datele ar trebui să se aplice retroactiv de la 1 ianuarie 2023, pentru a obține informațiile necesare în timp util cât mai repede posibil,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

OBIECT, DOMENIUL DE APLICARE ȘI DEFINIȚII

Articolul 1

Obiect și domeniul de aplicare

Prezentul regulament instituie un mecanism temporar de corecție a pieței pentru ordinele plasate în vederea tranzacționării instrumentelor financiare derivate TTF și a instrumentelor financiare derivate legate de alte puncte virtuale de tranzacționare (PVT), în scopul de a limita episoadele de prețuri excesiv de mari ale gazelor în Uniune care nu reflectă prețurile de pe piața mondială.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „instrument financiar derivat TTF” înseamnă un instrument financiar derivat pe mărfuri, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (1) punctul 30 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (12), tranzacționat pe o piață reglementată, al cărui suport este o tranzacție prin Title Transfer Facility (TTF), un punct virtual de tranzacționare operat de Gasunie Transport Services B.V.; |
| --- | --- |

1.

„instrument financiar derivat TTF” înseamnă un instrument financiar derivat pe mărfuri, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (1) punctul 30 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (12), tranzacționat pe o piață reglementată, al cărui suport este o tranzacție prin Title Transfer Facility (TTF), un punct virtual de tranzacționare operat de Gasunie Transport Services B.V.;

12

| 2. | „instrument financiar legat de alt PVT” înseamnă un instrument financiar derivat pe mărfuri, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (1) punctul 30 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, tranzacționat pe o piață reglementată, al cărui suport este o tranzacție cu gaze la un punct virtual de tranzacționare în Uniune; |
| --- | --- |

2.

„instrument financiar legat de alt PVT” înseamnă un instrument financiar derivat pe mărfuri, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (1) punctul 30 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, tranzacționat pe o piață reglementată, al cărui suport este o tranzacție cu gaze la un punct virtual de tranzacționare în Uniune;

| 3. | „punct virtual de tranzacționare” sau „PVT” înseamnă un punct comercial non-fizic din cadrul unui sistem de intrare-ieșire în care gazele sunt schimbate între un vânzător și un cumpărător fără a fi necesară rezervarea capacității de transport sau de distribuție. |
| --- | --- |

3.

„punct virtual de tranzacționare” sau „PVT” înseamnă un punct comercial non-fizic din cadrul unui sistem de intrare-ieșire în care gazele sunt schimbate între un vânzător și un cumpărător fără a fi necesară rezervarea capacității de transport sau de distribuție.

| 4. | „instrument financiar derivat TTF cu scadența la o lună cea mai apropiată” înseamnă un instrument financiar derivat TTF a cărui dată de expirare este cea mai apropiată dintre instrumentele financiare derivate cu o scadență de o lună tranzacționate pe o piață reglementată dată; |
| --- | --- |

4.

„instrument financiar derivat TTF cu scadența la o lună cea mai apropiată” înseamnă un instrument financiar derivat TTF a cărui dată de expirare este cea mai apropiată dintre instrumentele financiare derivate cu o scadență de o lună tranzacționate pe o piață reglementată dată;

| 5. | „instrument financiar derivat TTF cu scadența la un an cea mai apropiată” înseamnă un instrument financiar derivat TTF a cărui dată de expirare este cea mai apropiată dintre instrumentele financiare derivate cu o scadență de 12 luni tranzacționate pe o piață reglementată dată; |
| --- | --- |

5.

„instrument financiar derivat TTF cu scadența la un an cea mai apropiată” înseamnă un instrument financiar derivat TTF a cărui dată de expirare este cea mai apropiată dintre instrumentele financiare derivate cu o scadență de 12 luni tranzacționate pe o piață reglementată dată;

| 6. | „preț de referință” înseamnă, în măsura în care este disponibil, prețul mediu zilnic corespunzător:






  — | estimării Northwest Europe Marker a prețului la GNL, definită ca media zilnică între „Daily Spot Northwest Europe Marker (NWE)”, administrat de Platts Benchmark B.V. (Țările de Jos), și „Northwest Europe des - half-month 2”, administrat de Argus Benchmark Administration B.V. (Țările de Jos); cu o conversie a estimărilor prețului la GNL din USD/milion de unități termice metrice britanice (MMBtu) în EUR/MWh, pe baza cursului de schimb valutar pentru euro al Băncii Centrale Europene (BCE) și a ratei de conversie de 1 MMBtu la 0,293071 kWh; |
| --- | --- | --- |

6.

„preț de referință” înseamnă, în măsura în care este disponibil, prețul mediu zilnic corespunzător:

—

estimării Northwest Europe Marker a prețului la GNL, definită ca media zilnică între „Daily Spot Northwest Europe Marker (NWE)”, administrat de Platts Benchmark B.V. (Țările de Jos), și „Northwest Europe des - half-month 2”, administrat de Argus Benchmark Administration B.V. (Țările de Jos); cu o conversie a estimărilor prețului la GNL din USD/milion de unități termice metrice britanice (MMBtu) în EUR/MWh, pe baza cursului de schimb valutar pentru euro al Băncii Centrale Europene (BCE) și a ratei de conversie de 1 MMBtu la 0,293071 kWh;

| — | estimării Mediterranean Marker a prețului la GNL, definită ca media zilnică a „Daily Spot Mediterranean Marker (MED)”, administrat de Platts Benchmark B.V. (Țările de Jos), și media zilnică între „Iberian peninsula des - half-month 2”, „Italy des - half-month 2” și „Greece des - half-month 2”, administrați de Argus Benchmark Administration B.V. (Țările de Jos); cu o conversie a estimărilor prețului la GNL din USD/ MMBtu în EUR/MWh, pe baza cursului de schimb valutar pentru euro al BCE și a ratei de conversie de 1 MMBtu la 0,293071 kWh; |
| --- | --- |

—

estimării Mediterranean Marker a prețului la GNL, definită ca media zilnică a „Daily Spot Mediterranean Marker (MED)”, administrat de Platts Benchmark B.V. (Țările de Jos), și media zilnică între „Iberian peninsula des - half-month 2”, „Italy des - half-month 2” și „Greece des - half-month 2”, administrați de Argus Benchmark Administration B.V. (Țările de Jos); cu o conversie a estimărilor prețului la GNL din USD/ MMBtu în EUR/MWh, pe baza cursului de schimb valutar pentru euro al BCE și a ratei de conversie de 1 MMBtu la 0,293071 kWh;

| — | estimării Northeast Asia Marker a prețului la GNL, definită ca media zilnică între „LNG Japan/Korea DES 2 Half-Month”, administrat de Platts Benchmark B.V. (Țările de Jos), și „Northeast Asia des (ANEA) - half-month 2”, administrat de Argus Benchmark Administration B.V. (Țările de Jos); cu o conversie a estimărilor prețului la GNL din USD/MMBtu în EUR/MWh, pe baza cursului de schimb valutar pentru euro al BCE și a ratei de conversie de 1 MMBtu la 0,293071 kWh; |
| --- | --- |

—

estimării Northeast Asia Marker a prețului la GNL, definită ca media zilnică între „LNG Japan/Korea DES 2 Half-Month”, administrat de Platts Benchmark B.V. (Țările de Jos), și „Northeast Asia des (ANEA) - half-month 2”, administrat de Argus Benchmark Administration B.V. (Țările de Jos); cu o conversie a estimărilor prețului la GNL din USD/MMBtu în EUR/MWh, pe baza cursului de schimb valutar pentru euro al BCE și a ratei de conversie de 1 MMBtu la 0,293071 kWh;

| — | prețului de decontare pentru instrumentul financiar derivat NBP cu scadența la o lună cea mai apropiată, astfel cum este publicat de ICE Futures Europe (Regatul Unit); cu o conversie a măsurii Sterling pence/therm în EUR/MWh, pe baza cursului de schimb valutar pentru euro al BCE și a ratei de conversie de 1 therm la 29,3071 kWh; |
| --- | --- |

—

prețului de decontare pentru instrumentul financiar derivat NBP cu scadența la o lună cea mai apropiată, astfel cum este publicat de ICE Futures Europe (Regatul Unit); cu o conversie a măsurii Sterling pence/therm în EUR/MWh, pe baza cursului de schimb valutar pentru euro al BCE și a ratei de conversie de 1 therm la 29,3071 kWh;

| — | prețului estimării zilnice a prețului efectuate de ACER în temeiul articolului 18 din Regulamentul (UE) 2022/2576; |
| --- | --- |

—

prețului estimării zilnice a prețului efectuate de ACER în temeiul articolului 18 din Regulamentul (UE) 2022/2576;

| 7. | „piață reglementată” înseamnă o „piață reglementată” în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 21 din Directiva 2014/65/UE; |
| --- | --- |

7.

„piață reglementată” înseamnă o „piață reglementată” în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 21 din Directiva 2014/65/UE;

| 8. | „operator de piață” înseamnă un operator de piață, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 18 din Directiva 2014/65/UE. |
| --- | --- |

8.

„operator de piață” înseamnă un operator de piață, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 18 din Directiva 2014/65/UE.

CAPITOLUL II

MECANISMUL DE CORECȚIE A PIEȚEI

Articolul 3

Monitorizarea prețurilor

(1)   ACER monitorizează în mod constant evoluția prețului de referință și a prețului de decontare al instrumentelor financiare derivate TTF cu scadența la o lună cea mai apropiată prețului de decontare al instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT-uri cu scadența la o lună cea mai apropiată.

(2)   În scopul alineatului (1), Platts Benchmark B.V. notifică ACER în fiecare zi, cel târziu până la ora 21.00 (CET), estimările zilnice ale prețurilor la GNL ale următorilor markeri: „Daily Spot Mediterranean Marker (MED)”, „Daily Spot Northwest Europe Marker (NEW)” și „Japan Korea Marker (JKM)”.

(3)   Argus Benchmark Administration B.V (Țările de Jos) notifică ACER în fiecare zi, cel târziu până la ora 21.00 (CET), estimările zilnice ale prețurilor la GNL ale următorilor markeri: „Northwest Europe des - half-month 2”, „Iberian peninsula des - half-month 2”, „Italy des - half-month 2”, „Greece des - half-month 2” și „Northeast Asia des (ANEA) - half-month 2”.

(4)   Pe baza informațiilor primite în temeiul alineatului (1), ACER calculează în fiecare zi prețul de referință zilnic. ACER publică în fiecare zi prețul de referință zilnic pe site-ul său cel târziu la ora 23.59 CET.

Articolul 4

Evenimentul de corecție a pieței

(1)   Mecanismul de corecție a pieței pentru prețul de decontare pentru instrumentul financiar derivat TTF cu scadența la un an cea mai apropiată este activat atunci când are loc un eveniment de corecție a pieței. Se consideră că are loc un eveniment de corecție a pieței atunci când prețul de decontare pentru instrumentul financiar derivat TTF cu scadența la o lună cea mai apropiată, astfel cum este publicat de ICE Endex B.V (Țările de Jos):

| (a) | depășește 180 EUR timp de trei zile lucrătoare; și |
| --- | --- |

(a)

depășește 180 EUR timp de trei zile lucrătoare; și

| (b) | este cu 35 EUR mai mare decât prețul de referință în cursul perioadei menționate la litera (a). |
| --- | --- |

(b)

este cu 35 EUR mai mare decât prețul de referință în cursul perioadei menționate la litera (a).

(2)   După adoptarea actului de punere în aplicare menționat la articolul 9 alineatul (1), un eveniment de corecție a pieței care implică instrumente financiare derivate legate de alte PVT are loc, de asemenea, în condițiile stabilite în respectivul act de punere în aplicare în conformitate cu criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (2).

(3)   În cazul în care constată că a avut loc un eveniment de corecție a pieței, ACER publică un aviz care afirmă că s-a produs un eveniment de corecție a pieței (denumit în continuare „aviz de corecție a pieței”) în mod clar și vizibil pe site-ul său, cel târziu la ora 23.59 CET, și informează Consiliul, Comisia, BCE și ESMA cu privire la evenimentul de corecție a pieței.

(4)   Operatorii de piețe de pe piața instrumentelor financiare derivate TTF și participanții la piața instrumentelor financiare derivate TTF monitorizează zilnic site-ul ACER.

(5)   Începând cu ziua care urmează publicării unui aviz de corecție a pieței, operatorii de piețe nu acceptă și participanții la piața instrumentelor financiare derivate TTF nu introduc ordine pentru instrumente financiare derivate TTF care urmează să expire în perioada cuprinsă între data de expirare a instrumentului financiar derivat TTF cu scadența la o lună cea mai apropiată și data de expirare a instrumentului financiar derivat TTF cu scadența la un an cea mai apropiată cu prețuri care depășesc cu 35 EUR prețul de referință publicat de ACER în ziua anterioară (denumită în continuare „limita dinamică de ofertare”). În cazul în care prețul de referință este sub 145 EUR/MWh, limita dinamică de ofertare rămâne la suma dintre 145 EUR și 35 EUR.

(6)   După adoptarea actului de punere în aplicare menționat la articolul 9 alineatul (1), instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT li se aplică o limită dinamică de ofertare, în condițiile stabilite în respectivul act de punere în aplicare în conformitate cu criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (2).

(7)   Odată activată de ACER, limita dinamică de ofertare se aplică timp de cel puțin 20 de zile lucrătoare, cu excepția cazului în care este suspendată de Comisie în conformitate cu articolul 6 sau dezactivată în conformitate cu articolul 5 alineatul (1).

(8)   Pentru ca Comisia să poată suspenda rapid, printr-o decizie de punere în aplicare, activarea mecanismului de corecție a pieței de către ACER, dacă este necesar, în cazul în care, pe baza rezultatelor monitorizării ACER în temeiul articolului 3 alineatul (1), există indicii concrete că un eveniment de corecție a pieței în temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (b) este iminent, Comisia invită fără întârziere BCE, ESMA și, după caz, Rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale (ENTSOG) și Grupul de coordonare pentru gaz (GCG) să prezinte o evaluare a impactului unui posibil eveniment de corecție a pieței asupra siguranței aprovizionării, asupra fluxurilor de gaze intra-Uniune și asupra stabilității financiare. Evaluarea respectivă ține seama de evoluția prețurilor pe alte piețe organizate relevante, în special din Asia sau Statele Unite ale Americii, astfel cum se reflectă în „Joint Japan Korea Marker” sau în „Henry Hub Gas Price Assessment”, ambele administrate de Platts Benchmark B.V. (Țările de Jos) și publicate de S&P Global Inc. (New York).

(9)   După evaluarea efectului limitei dinamice de ofertare asupra consumului de gaze și energie electrică și a progreselor înregistrate în ceea ce privește obiectivele de reducere a cererii prevăzute la articolele 3 și 5 din Regulamentul (UE) 2022/1369 și la articolele 3 și 4 din Regulamentul (UE) 2022/1854, Comisia poate propune, de asemenea, o modificare a Regulamentului (UE) 2022/1369 în vederea adaptării acestuia la noua situație.

(10)   În cazul unui eveniment de corecție a pieței, Comisia solicită avizul BCE, fără întârzieri nejustificate, cu privire la riscul unor perturbări neintenționate pentru stabilitatea și funcționarea ordonată a piețelor instrumentelor financiare derivate pe energie.

Articolul 5

Dezactivarea mecanismului de corecție a pieței

(1)   Limita dinamică de ofertare este dezactivată, la 20 de zile lucrătoare de la evenimentul de corecție a pieței, în conformitate cu articolul 4 alineatul (5) sau după acest termen, în cazul în care prețul de referință este sub 145 EUR/MWh timp de trei zile lucrătoare consecutive.

(2)   În cazul în care Comisia a declarat o situație de urgență la nivel regional sau la nivelul Uniunii, în special în cazul unei deteriorări semnificative a situației furnizării de gaze care conduce la o situație în care furnizarea de gaze este insuficientă pentru a satisface cererea de gaze rămasă („raționalizare”), în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/1938, limita dinamică de ofertare menționată la articolul 3a alineatul (1) litera (c) este dezactivată.

(3)   ACER publică fără întârziere pe site-ul său un aviz și notifică Comisiei, ESMA, BCE și Consiliului că a avut loc un eveniment de dezactivare, astfel cum se menționează la alineatul (1) („aviz de dezactivare”).

Articolul 6

Suspendarea mecanismului de corecție a pieței

(1)   ESMA, ACER, ENTSOG și GCG monitorizează în mod constant efectele limitei dinamice de ofertare asupra piețelor financiare și ale energiei și asupra siguranței aprovizionării în cazul activării mecanismului de corecție a pieței.

(2)   Pe baza monitorizării menționate la alineatul (1), Comisia suspendă în orice moment, prin intermediul unei decizii de punere în aplicare, mecanismul de corecție a pieței în cazul în care apar perturbări neintenționate ale pieței sau riscuri evidente de astfel de perturbări, care afectează în mod negativ siguranța aprovizionării, fluxurile de gaze intra-Uniune sau stabilitatea financiară (denumită în continuare „decizie de suspendare”). În evaluare, Comisia ia în considerare dacă activarea mecanismului de corecție a pieței:

| (a) | periclitează siguranța furnizării de gaze în Uniune; elementele care trebuie să fie luate în considerare la evaluarea riscurilor la adresa siguranței aprovizionării sunt o abatere potențială semnificativă a uneia dintre componentele prețului de referință în comparație cu tendința istorică și o scădere semnificativă a importurilor trimestriale de GNL în Uniune în comparație cu același trimestru din anul precedent; |
| --- | --- |

(a)

periclitează siguranța furnizării de gaze în Uniune; elementele care trebuie să fie luate în considerare la evaluarea riscurilor la adresa siguranței aprovizionării sunt o abatere potențială semnificativă a uneia dintre componentele prețului de referință în comparație cu tendința istorică și o scădere semnificativă a importurilor trimestriale de GNL în Uniune în comparație cu același trimestru din anul precedent;

| (b) | are loc într-o perioadă în care obiectivele de reducere obligatorie a cererii prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (UE) 2022/1369 nu sunt îndeplinite la nivelul Uniunii, afectează în mod negativ progresele înregistrate în punerea în aplicare a obiectivului de reducere a consumului de gaze prevăzut la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2022/1369, ținând seama de necesitatea de a se asigura că semnalele de preț stimulează reducerea cererii, sau conduce la o creștere generală a consumului de gaze cu 15 % într-o lună sau cu 10 % în două luni consecutive în comparație cu consumul mediu respectiv pentru aceleași luni în cursul celor cinci ani consecutivi care precedă data de 1 februarie 2023, pe baza datelor privind consumul de gaze și reducerea cererii primite de la statele membre în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (UE) 2022/1369; |
| --- | --- |

(b)

are loc într-o perioadă în care obiectivele de reducere obligatorie a cererii prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (UE) 2022/1369 nu sunt îndeplinite la nivelul Uniunii, afectează în mod negativ progresele înregistrate în punerea în aplicare a obiectivului de reducere a consumului de gaze prevăzut la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2022/1369, ținând seama de necesitatea de a se asigura că semnalele de preț stimulează reducerea cererii, sau conduce la o creștere generală a consumului de gaze cu 15 % într-o lună sau cu 10 % în două luni consecutive în comparație cu consumul mediu respectiv pentru aceleași luni în cursul celor cinci ani consecutivi care precedă data de 1 februarie 2023, pe baza datelor privind consumul de gaze și reducerea cererii primite de la statele membre în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (UE) 2022/1369;

| (c) | împiedică fluxurile de gaze intra-Uniune bazate pe piață, în conformitate cu datele de monitorizare ale ACER; |
| --- | --- |

(c)

împiedică fluxurile de gaze intra-Uniune bazate pe piață, în conformitate cu datele de monitorizare ale ACER;

| (d) | afectează, pe baza unui raport al ESMA privind impactul activării mecanismului de corecție a pieței de către ESMA și a oricărui aviz al BCE solicitat de Comisie în acest scop, stabilitatea și funcționarea ordonată a piețelor instrumentelor financiare derivate pe energie, în special în cazul în care duce la o creștere semnificativă a apelurilor în marjă sau la o scădere semnificativă a tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate TTF în cadrul Uniunii într-o lună, comparativ cu aceeași lună a anului precedent, sau la o reorientare semnificativă a tranzacțiilor cu instrumente financiare TTF către locuri de tranzacționare din afara Uniunii; |
| --- | --- |

(d)

afectează, pe baza unui raport al ESMA privind impactul activării mecanismului de corecție a pieței de către ESMA și a oricărui aviz al BCE solicitat de Comisie în acest scop, stabilitatea și funcționarea ordonată a piețelor instrumentelor financiare derivate pe energie, în special în cazul în care duce la o creștere semnificativă a apelurilor în marjă sau la o scădere semnificativă a tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate TTF în cadrul Uniunii într-o lună, comparativ cu aceeași lună a anului precedent, sau la o reorientare semnificativă a tranzacțiilor cu instrumente financiare TTF către locuri de tranzacționare din afara Uniunii;

| (e) | conduce la diferențe substanțiale între prețurile gazelor de pe diferitele piețe organizate de pe teritoriul Uniunii, precum și de pe alte piețe organizate relevante, cum ar fi din Asia sau din Statele Unite ale Americii, astfel cum se reflectă în „Joint Japan Korea Marker” sau în „Henry Hub Gas Price Assessment”, ambele administrate de Platts Benchmarks B.V. (Țările de Jos); |
| --- | --- |

(e)

conduce la diferențe substanțiale între prețurile gazelor de pe diferitele piețe organizate de pe teritoriul Uniunii, precum și de pe alte piețe organizate relevante, cum ar fi din Asia sau din Statele Unite ale Americii, astfel cum se reflectă în „Joint Japan Korea Marker” sau în „Henry Hub Gas Price Assessment”, ambele administrate de Platts Benchmarks B.V. (Țările de Jos);

| (f) | afectează validitatea contractelor existente de furnizare a gazelor, inclusiv a contractelor de furnizare a gazelor pe termen lung. |
| --- | --- |

(f)

afectează validitatea contractelor existente de furnizare a gazelor, inclusiv a contractelor de furnizare a gazelor pe termen lung.

(3)   O decizie de suspendare se adoptă fără întârzieri nejustificate și se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Din ziua următoare datei publicării unei decizii de suspendare și pentru perioada prevăzută în decizia de suspendare, limita dinamică de ofertare încetează să se aplice.

(4)   ACER, ESMA, ENTSOG și GCG asistă Comisia în îndeplinirea sarcinilor prevăzute la articolele 4, 5 și 6. Raportul ESMA elaborat în temeiul alineatului 2 litera (d) de la prezentul articol este emis în termen de cel mult 48 de ore sau în aceeași zi în cazuri urgente, la solicitarea Comisiei.

(5)   În îndeplinirea atribuțiilor care îi revin în temeiul articolelor 4, 5 și 6, Comisia poate consulta BCE pentru un aviz cu privire la orice aspect legat de atribuțiile sale, în temeiul articolului 127 alineatul (5) din TFUE, de a contribui la buna desfășurare a politicilor legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și de stabilitatea sistemului financiar.

Articolul 7

Secretul profesional

(1)   Informațiile confidențiale primite, schimbate sau transmise în temeiul prezentului regulament fac obiectul condițiilor privind secretul profesional prevăzute la prezentul articol.

(2)   Obligația secretului profesional se aplică tuturor persoanelor care lucrează sau au lucrat pentru ACER sau pentru orice autoritate, întreprindere de pe piață sau persoană fizică ori juridică căreia autoritatea competentă i-a delegat competențele sale, inclusiv auditorii și experții contractați de autoritatea competentă.

(3)   Informațiile care fac obiectul obligației secretului profesional nu pot fi comunicate niciunei alte persoane sau autorități, exceptând cazurile în care se invocă dispoziții din dreptul Uniunii sau dreptul intern.

(4)   Toate informațiile pe care autoritățile competente le schimbă în temeiul prezentului regulament și care privesc condițiile comerciale sau operaționale și alte aspecte economice sau personale sunt considerate confidențiale și fac obiectul cerințelor privind secretul profesional, cu excepția cazului în care autoritatea competentă precizează la momentul comunicării că informațiile respective pot fi divulgate sau a cazului în care divulgarea acestora este necesară pentru proceduri juridice.

Articolul 8

Evaluarea efectelor

(1)   ESMA și ACER evaluează efectele mecanismului de corecție a pieței asupra piețelor financiare și piețelor energiei, precum și asupra siguranței aprovizionării, în special pentru a verifica dacă elementele-cheie ale mecanismului de corecție a pieței sunt în continuare adecvate din perspectiva evoluțiilor piețelor financiare și ale piețelor energiei, precum și a siguranței aprovizionării.

(2)   În cadrul evaluării efectelor, ESMA și ACER efectuează, în special, o analiză privind criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (2). Evaluarea respectivă verifică în special dacă limitarea la instrumentele financiare derivate TTF a condus la arbitraj de către participanții la piață între instrumentele financiare derivate corectate și cele necorectate, cu impact negativ asupra piețelor financiare sau piețelor energiei și în detrimentul consumatorilor.

(3)   ESMA și ACER evaluează, de asemenea, dacă:

| (a) | excluderea tranzacționării extrabursiere din domeniul de aplicare al prezentului regulament a condus la reorientări semnificative ale tranzacționării instrumentelor financiare derivate TTF către piețele extrabursiere, punând în pericol stabilitatea piețelor financiare sau a piețelor energiei; |
| --- | --- |

(a)

excluderea tranzacționării extrabursiere din domeniul de aplicare al prezentului regulament a condus la reorientări semnificative ale tranzacționării instrumentelor financiare derivate TTF către piețele extrabursiere, punând în pericol stabilitatea piețelor financiare sau a piețelor energiei;

| (b) | mecanismul de corecție a pieței a condus la o scădere semnificativă a tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate TTF în Uniune, la o reorientare semnificativă a tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate TTF către locuri de tranzacționare din afara Uniunii. |
| --- | --- |

(b)

mecanismul de corecție a pieței a condus la o scădere semnificativă a tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate TTF în Uniune, la o reorientare semnificativă a tranzacțiilor cu instrumente financiare derivate TTF către locuri de tranzacționare din afara Uniunii.

(4)   ESMA și ACER evaluează, în plus, dacă trebuie revizuite următoarele:

| (a) | elementele luate în considerare pentru prețul de referință; |
| --- | --- |

(a)

elementele luate în considerare pentru prețul de referință;

| (b) | condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1); |
| --- | --- |

(b)

condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1);

| (c) | limita dinamică de ofertare. |
| --- | --- |

(c)

limita dinamică de ofertare.

(5)   Rapoartele ESMA și ACER prevăzute la alineatul (1) se transmit Comisiei până la 1 martie 2023. Până la 23 ianuarie 2023, ESMA și ACER publică un raport preliminar de date referitor la introducerea mecanismului de corecție a pieței.

Articolul 9

Extinderea mecanismului de corecție a pieței la instrumentele financiare derivate legate de alte PVT

(1)   Pe baza evaluării menționate la articolul 8 alineatul (1), Comisia definește, prin intermediul unui act de punere în aplicare, detaliile tehnice ale aplicării mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT, până la 31 martie 2023 în conformitate cu alineatul (2) de la prezentul articol. Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu articolul 11 alineatul (2).

În cazul în care aplicarea mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT conduce la efecte negative semnificative asupra piețelor financiare sau de gaze în conformitate cu criteriile stabilite la alineatul (2) de la prezentul articol, Comisia exclude, în mod excepțional, anumite instrumente financiare derivate din domeniul de aplicare al mecanismului de corecție a pieței.

(2)   Comisia selectează detaliile tehnice ale punerii în aplicare și acele instrumente financiare derivate legate de alte PVT, care ar putea fi necesar să fie excluse domeniul de aplicare al mecanismului de corecție a pieței, în special pe baza următoarelor criterii:

| (a) | disponibilitatea informațiilor privind prețurile instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT; |
| --- | --- |

(a)

disponibilitatea informațiilor privind prețurile instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT;

| (b) | lichiditatea instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT; |
| --- | --- |

(b)

lichiditatea instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT;

| (c) | impactul extinderii mecanismului de corecție a pieței la instrumentele financiare derivate legate de alte PVT asupra fluxurilor de gaze intra-Uniune și asupra siguranței aprovizionării; |
| --- | --- |

(c)

impactul extinderii mecanismului de corecție a pieței la instrumentele financiare derivate legate de alte PVT asupra fluxurilor de gaze intra-Uniune și asupra siguranței aprovizionării;

| (d) | impactul extinderii mecanismului de corecție a pieței la instrumentele financiare derivate legate de alte PVT asupra stabilității piețelor financiare, ținând seama de impactul eventualelor marje suplimentare solicitate ca garanții. |
| --- | --- |

(d)

impactul extinderii mecanismului de corecție a pieței la instrumentele financiare derivate legate de alte PVT asupra stabilității piețelor financiare, ținând seama de impactul eventualelor marje suplimentare solicitate ca garanții.

Articolul 10

Reexaminare

Comisia poate propune, după caz, o modificare a prezentului regulament pentru a include în domeniul de aplicare al regulamentului instrumentele financiare derivate tranzacționate extrabursier sau în vederea revizuirii elementelor luate în considerare pentru prețul de referință, în special având în vedere ponderea diferită atribuită elementelor respective, a condițiilor pentru activarea mecanismului de corecție a pieței prevăzute la articolul 4 alineatul (1) literele (a) și (b) și a limitei dinamice de ofertare. Înainte de a prezenta o astfel de propunere, Comisia consultă BCE, ESMA, ACER, ENTSOG, GCG și, după caz, alte părți interesate relevante.

Articolul 11

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

CAPITOLUL III

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 12

Intrarea în vigoare

(1)   Prezentul regulament intră în vigoare la 1 februarie 2023. Se aplică din aceeași zi pentru o perioadă de un an.

(2)   Articolul 4 se aplică de la 15 februarie 2023.

(3)   Articolul 8 alineatul (2) se aplică de la 1 ianuarie 2023.

(4)   Prezentul regulament nu se aplică următoarelor:

| (a) | contractelor de instrumente financiare derivate TTF încheiate înainte de 1 februarie 2023; |
| --- | --- |

(a)

contractelor de instrumente financiare derivate TTF încheiate înainte de 1 februarie 2023;

| (b) | cumpărării și vânzării de instrumente financiare derivate TTF pentru a compensa sau reduce contracte de instrumente financiare derivate TTF încheiate înainte de 1 februarie 2023; |
| --- | --- |

(b)

cumpărării și vânzării de instrumente financiare derivate TTF pentru a compensa sau reduce contracte de instrumente financiare derivate TTF încheiate înainte de 1 februarie 2023;

| (c) | cumpărării și vânzării de instrumente financiare derivate TTF ca parte a procedurii CCC de gestionare a neîndeplinirii obligațiilor de plată, inclusiv tranzacții extrabursiere înregistrate în piața reglementată în scopul compensării. |
| --- | --- |

(c)

cumpărării și vânzării de instrumente financiare derivate TTF ca parte a procedurii CCC de gestionare a neîndeplinirii obligațiilor de plată, inclusiv tranzacții extrabursiere înregistrate în piața reglementată în scopul compensării.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 decembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

M. BEK

---

(1)  Avizul din 2 decembrie 2022 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  ICE Endex reprezintă una dintre principalele burse de energie din Europa. În ceea ce privește gazele, aceasta oferă tranzacționarea reglementată a contractelor futures și de opțiuni pentru platforma de tranzacționare TTF din Țările de Jos.

2

(3)  Regulamentul (UE) 2022/2576 al Consiliului din 19 decembrie 2022 privind consolidarea solidarității printr-o mai bună coordonare a achizițiilor de gaze, prin indici de referință ai prețurilor fiabili și prin schimburi transfrontaliere de gaze (a se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial).

3

(4)  Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (JO L 173, 12.6.2014, p. 349).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind indicii utilizați ca indici de referință în cadrul instrumentelor financiare și al contractelor financiare sau pentru a măsura performanțele fondurilor de investiții și de modificare a Directivelor 2008/48/CE și 2014/17/UE și a Regulamentului (UE) nr. 596/2014 (JO L 171, 29.6.2016, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2019/942 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 de instituire a Agenției Uniunii Europene pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (JO L 158, 14.6.2019, p. 22).

6

(7)  Regulamentul (UE) 2022/1369 al Consiliului din 5 august 2022 privind măsuri coordonate de reducere a cererii de gaze (JO L 206, 8.8.2022, p. 1).

7

(8)  Regulamentul (UE) 2022/1854 al Consiliului din 6 octombrie 2022 privind o intervenție de urgență pentru abordarea problemei prețurilor ridicate la energie (JO L 261I, 7.10.2022, p. 1).

8

(9)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

9

(10)  Regulamentul (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2017 privind măsurile de garantare a siguranței furnizării de gaze și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 994/2010 (JO L 280, 28.10.2017, p. 1).

10

(11)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

11

(12)  Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

12

---

| 29.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 335/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 335/61

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2022/2579 AL COMISIEI

din 10 iunie 2022

de completare a Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare care precizează informațiile ce trebuie furnizate de o întreprindere în cererea de autorizare în conformitate cu articolul 8a din directiva respectivă

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (1), în special articolul 8a alineatul (6) al doilea paragraf, coroborat cu articolul 8a alineatul (6) primul paragraf litera (a),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 8a din Directiva 2013/36/UE, firmele de investiții care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2) ar trebui să solicite o autorizație ca instituții de credit. Întreprinderile respective ar trebui să furnizeze autorităților competente suficiente informații care să le permită să efectueze o evaluare cuprinzătoare a instituțiilor de credit solicitante. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 8a din Directiva 2013/36/UE, firmele de investiții care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2) ar trebui să solicite o autorizație ca instituții de credit. Întreprinderile respective ar trebui să furnizeze autorităților competente suficiente informații care să le permită să efectueze o evaluare cuprinzătoare a instituțiilor de credit solicitante.

| (2) | Lista informațiilor care trebuie furnizate într-o cerere depusă de entitățile care doresc să obțină autorizația menționată la articolul 8a din Directiva 2013/36/UE ar trebui să fie specificată într-un regulament. Aceste informații ar trebui să cuprindă detaliile de identificare și informații istorice ale instituției de credit solicitante, printre care autorizarea pe care o deține, activitățile propuse, situația financiară actuală, programul de activitate și capitalul inițial. |
| --- | --- |

(2)

Lista informațiilor care trebuie furnizate într-o cerere depusă de entitățile care doresc să obțină autorizația menționată la articolul 8a din Directiva 2013/36/UE ar trebui să fie specificată într-un regulament. Aceste informații ar trebui să cuprindă detaliile de identificare și informații istorice ale instituției de credit solicitante, printre care autorizarea pe care o deține, activitățile propuse, situația financiară actuală, programul de activitate și capitalul inițial.

| (3) | Pentru a asigura coerența și armonizarea informațiilor de autorizare necesare pentru instituțiile de credit solicitante, prezentul regulament ar trebui să facă trimitere la Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 al Comisiei (3) privind informațiile care trebuie furnizate pentru autorizarea instituțiilor de credit, cerințele aplicabile acționarilor și asociaților care dețin o participație calificată, precum și obstacolele care ar putea împiedica exercitarea efectivă a funcțiilor de supraveghere și ar trebui să vizeze extinderea domeniului său de aplicare la firmele de investiții care se clasifică drept instituții de credit. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a asigura coerența și armonizarea informațiilor de autorizare necesare pentru instituțiile de credit solicitante, prezentul regulament ar trebui să facă trimitere la Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 al Comisiei (3) privind informațiile care trebuie furnizate pentru autorizarea instituțiilor de credit, cerințele aplicabile acționarilor și asociaților care dețin o participație calificată, precum și obstacolele care ar putea împiedica exercitarea efectivă a funcțiilor de supraveghere și ar trebui să vizeze extinderea domeniului său de aplicare la firmele de investiții care se clasifică drept instituții de credit.

| (4) | Articolul 4 punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 identifică un tip de instituții de credit care atrag depozite sau alte fonduri rambursabile de la public și acordă credite în cont propriu și un alt tip, care este inclus în domeniul de aplicare al prezentului regulament. Pe de altă parte, instituțiile de credit a căror activitate include atragerea de depozite sau de alte fonduri rambursabile de la public și acordarea de credite în cont propriu ar trebui să respecte cerințele Regulamentului delegat (UE) 2022/2580. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 4 punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 identifică un tip de instituții de credit care atrag depozite sau alte fonduri rambursabile de la public și acordă credite în cont propriu și un alt tip, care este inclus în domeniul de aplicare al prezentului regulament. Pe de altă parte, instituțiile de credit a căror activitate include atragerea de depozite sau de alte fonduri rambursabile de la public și acordarea de credite în cont propriu ar trebui să respecte cerințele Regulamentului delegat (UE) 2022/2580.

| (5) | Lista cerințelor în materie de informații prevăzute în prezentul regulament pentru instituțiile de credit solicitante ar trebui să țină seama de particularitățile modelului de afaceri al firmelor de investiții și de orice licență anterioară acordată de o autoritate competentă. |
| --- | --- |

(5)

Lista cerințelor în materie de informații prevăzute în prezentul regulament pentru instituțiile de credit solicitante ar trebui să țină seama de particularitățile modelului de afaceri al firmelor de investiții și de orice licență anterioară acordată de o autoritate competentă.

| (6) | Este posibil ca autoritățile competente să trebuiască să extindă informațiile solicitate pentru a fi în măsură să evalueze în detaliu instituția de credit solicitantă, ținând seama de gama de modele de afaceri și de forme juridice diferite pe care le pot avea instituțiile solicitante. Prezentul regulament ar trebui să permită autorităților competente să solicite unei firme de investiții informații suplimentare atunci când evaluează cererea de autorizare ca instituție de credit. |
| --- | --- |

(6)

Este posibil ca autoritățile competente să trebuiască să extindă informațiile solicitate pentru a fi în măsură să evalueze în detaliu instituția de credit solicitantă, ținând seama de gama de modele de afaceri și de forme juridice diferite pe care le pot avea instituțiile solicitante. Prezentul regulament ar trebui să permită autorităților competente să solicite unei firme de investiții informații suplimentare atunci când evaluează cererea de autorizare ca instituție de credit.

| (7) | Autoritatea competentă poate lua în considerare derogarea de la anumite cerințe în materie de informații, având în vedere dimensiunea, natura, amploarea și complexitatea activităților instituției de credit solicitante în cauză și ținând seama de principiul proporționalității și de sarcina de punere în aplicare impusă instituțiilor. Totuși, acest lucru nu ar trebui să compromită posibilitatea de a efectua o evaluare cuprinzătoare a cererii de autorizare ca instituție de credit. |
| --- | --- |

(7)

Autoritatea competentă poate lua în considerare derogarea de la anumite cerințe în materie de informații, având în vedere dimensiunea, natura, amploarea și complexitatea activităților instituției de credit solicitante în cauză și ținând seama de principiul proporționalității și de sarcina de punere în aplicare impusă instituțiilor. Totuși, acest lucru nu ar trebui să compromită posibilitatea de a efectua o evaluare cuprinzătoare a cererii de autorizare ca instituție de credit.

| (8) | Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de către Autoritatea Bancară Europeană (ABE). |
| --- | --- |

(8)

Prezentul regulament se bazează pe proiectele de standarde tehnice de reglementare transmise Comisiei de către Autoritatea Bancară Europeană (ABE).

| (9) | ABE a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4), |
| --- | --- |

(9)

ABE a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Domeniul de aplicare al informațiilor solicitate

(1)   O cerere de autorizare a unei instituții de credit în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 1 litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 trebuie să respecte cerințele privind instituțiile de credit prevăzute la articolele 3-10 din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580.

(2)   Autoritățile competente pot solicita informații suplimentare, cu condiția ca aceste informații să fie proporționale și relevante pentru evaluarea autorizației.

(3)   Cu excepția situației în care autoritatea competentă solicită altfel, solicitantul nu este obligat să furnizeze informațiile prevăzute la alineatul (1) în cazul în care acestea sunt deja deținute de autoritatea competentă, inclusiv în cazul în care informațiile au fost solicitate și obținute de la o altă autoritate competentă, cu condiția ca solicitantul să certifice că aceste informații sunt exacte și complete la data depunerii cererii.

(4)   O instituție de credit solicitantă poate omite din cerere informații care sunt relevante exclusiv pentru activități care nu sunt indicate în informațiile prevăzute în programul de activitate în temeiul articolului 5 din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580, cu condiția ca solicitantul să identifice în cerere informațiile omise și să invoce această dispoziție ca temei pentru omisiune.

(5)   În urma evaluării informațiilor prezentate în cerere, autoritatea competentă poate cere solicitantului să furnizeze informații sau explicații suplimentare, în cazul în care autoritatea consideră că acest lucru este necesar pentru a verifica dacă au fost îndeplinite toate cerințele pentru autorizare.

(6)   Instituția de credit solicitantă se asigură că informațiile prezentate în cerere sunt actualizate pentru a asigura exhaustivitatea și exactitatea informațiilor privind situația instituției de credit solicitante.

Articolul 2

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 iunie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 27.6.2013, p. 338.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 al Comisiei din 17 iunie 2022 de completare a Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare care precizează informațiile ce trebuie furnizate în cererea de autorizare ca instituție de credit și specifică obstacolele care ar putea împiedica exercitarea efectivă a competențelor de supraveghere ale autorităților competente (JO L 335, 7.10.2022, p. 64).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 12).

4

---

| 29.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 335/64 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 335/64

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2022/2580 AL COMISIEI

din 17 iunie 2022

de completare a Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare care precizează informațiile care trebuie furnizate în cererea de autorizare ca instituție de credit și obstacolele care ar putea împiedica exercitarea efectivă a funcțiilor de supraveghere de către autoritățile competente

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (1), în special articolul 8 alineatul (2) literele (a) și (c),

întrucât:

| (1) | Informațiile care trebuie furnizate într-o cerere de autorizare ca instituție de credit, astfel cum se menționează la articolul 8 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE, ar trebui să fie suficient de detaliate și de cuprinzătoare pentru a-i permite autorității competente să evalueze dacă o instituție de credit solicitantă îndeplinește cerințele prevăzute la articolele 10-14 din directiva menționată și în dreptul intern. |
| --- | --- |

(1)

Informațiile care trebuie furnizate într-o cerere de autorizare ca instituție de credit, astfel cum se menționează la articolul 8 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE, ar trebui să fie suficient de detaliate și de cuprinzătoare pentru a-i permite autorității competente să evalueze dacă o instituție de credit solicitantă îndeplinește cerințele prevăzute la articolele 10-14 din directiva menționată și în dreptul intern.

| (2) | Informațiile prezentate într-o cerere de autorizare ca instituție de credit ar trebui să fie adevărate, exacte, complete și actualizate din momentul depunerii cererii până la autorizare și începerea activităților. În acest scop, autoritățile competente ar trebui să fie informate cu privire la orice modificare a informațiilor furnizate în cererea inițială și ar trebui să poată verifica dacă au avut loc modificări sau actualizări înainte de începerea activităților. Pentru a se asigura că autoritățile competente au o imagine de ansamblu completă asupra instituției de credit solicitante, autorităților competente ar trebui să li se permită să solicite, atunci când este necesar, clarificări sau informații suplimentare specifice cu privire la o cerere de autorizare ca instituție de credit. |
| --- | --- |

(2)

Informațiile prezentate într-o cerere de autorizare ca instituție de credit ar trebui să fie adevărate, exacte, complete și actualizate din momentul depunerii cererii până la autorizare și începerea activităților. În acest scop, autoritățile competente ar trebui să fie informate cu privire la orice modificare a informațiilor furnizate în cererea inițială și ar trebui să poată verifica dacă au avut loc modificări sau actualizări înainte de începerea activităților. Pentru a se asigura că autoritățile competente au o imagine de ansamblu completă asupra instituției de credit solicitante, autorităților competente ar trebui să li se permită să solicite, atunci când este necesar, clarificări sau informații suplimentare specifice cu privire la o cerere de autorizare ca instituție de credit.

| (3) | Pentru a se asigura o aplicare eficientă și a se evita suprapunerile, autoritățile competente ar trebui să aibă posibilitatea de derogare de la obligația de prezentare a informațiilor pe care le dețin deja sau de prezentare a informațiilor referitoare la activități pe care instituția de credit solicitantă nu le va desfășura în cazul în care va fi autorizată. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se asigura o aplicare eficientă și a se evita suprapunerile, autoritățile competente ar trebui să aibă posibilitatea de derogare de la obligația de prezentare a informațiilor pe care le dețin deja sau de prezentare a informațiilor referitoare la activități pe care instituția de credit solicitantă nu le va desfășura în cazul în care va fi autorizată.

| (4) | Cererea de autorizare ca instituție de credit ar trebui să descrie instituția de credit solicitantă și să conțină informații cu privire la orice activități comerciale anterioare ale instituției de credit solicitante și ale filialelor acesteia, precum și cu privire la orice licențe, autorizații, înregistrări sau alte permise deținute, în curs de aprobare, refuzate sau revocate. |
| --- | --- |

(4)

Cererea de autorizare ca instituție de credit ar trebui să descrie instituția de credit solicitantă și să conțină informații cu privire la orice activități comerciale anterioare ale instituției de credit solicitante și ale filialelor acesteia, precum și cu privire la orice licențe, autorizații, înregistrări sau alte permise deținute, în curs de aprobare, refuzate sau revocate.

| (5) | Cererea de autorizare ca instituție de credit ar trebui să conțină un program de activități, care să descrie activitățile, inclusiv cele menționate la anexa I din Directiva 2013/36/UE, care vor fi efectuate în cazul în care se acordă autorizația. |
| --- | --- |

(5)

Cererea de autorizare ca instituție de credit ar trebui să conțină un program de activități, care să descrie activitățile, inclusiv cele menționate la anexa I din Directiva 2013/36/UE, care vor fi efectuate în cazul în care se acordă autorizația.

| (6) | Pentru a le permite autorităților competente să evalueze profilul general de risc al unei instituții de credit solicitante, să protejeze toate părțile interesate implicate, în special deponenții, și să asigure stabilitatea piețelor financiare pe care își va desfășura activitatea instituția de credit solicitantă, cererea de autorizare ca instituție de credit ar trebui să conțină informații privind structura operațională, liniile de activitate și piețele-țintă ale instituției de credit solicitante, inclusiv distribuția geografică a activității. În plus, instituțiile de credit solicitante ar trebui să furnizeze în cerere informații cu privire la eventuala lor apartenență la o schemă de garantare a depozitelor, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 1 din Directiva 2014/49/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2). |
| --- | --- |

(6)

Pentru a le permite autorităților competente să evalueze profilul general de risc al unei instituții de credit solicitante, să protejeze toate părțile interesate implicate, în special deponenții, și să asigure stabilitatea piețelor financiare pe care își va desfășura activitatea instituția de credit solicitantă, cererea de autorizare ca instituție de credit ar trebui să conțină informații privind structura operațională, liniile de activitate și piețele-țintă ale instituției de credit solicitante, inclusiv distribuția geografică a activității. În plus, instituțiile de credit solicitante ar trebui să furnizeze în cerere informații cu privire la eventuala lor apartenență la o schemă de garantare a depozitelor, astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) punctul 1 din Directiva 2014/49/UE a Parlamentului European și a Consiliului (2).

| (7) | Pentru a permite autorităților competente să evalueze soliditatea financiară a instituțiilor de credit solicitante, o cerere de autorizare ca instituție de credit ar trebui să conțină informații financiare cu privire la instituția de credit solicitantă, inclusiv, după caz, la nivel individual, consolidat și subconsolidat. Din același motiv, autoritățile competente ar trebui să fie în măsură să determine calitatea, originea și compoziția capitalului inițial al instituției de credit solicitante, precum și capacitatea instituției de credit solicitante de a respecta cerințele prudențiale. Cererea de autorizare ca instituție de credit ar trebui, prin urmare, să conțină informații cu privire la cuantumul capitalului emis sau care urmează să fie emis și la structura fondurilor proprii, precum și dovezi, după caz, conform cărora capitalul inițial va fi plătit integral înainte de începerea activităților. Pentru a se asigura că autoritățile competente pot evalua dacă activitatea care a generat capitalul inițial este legitimă, o cerere de autorizare ca instituție de credit ar trebui să conțină și informații cu privire la originea respectivului capital inițial. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a permite autorităților competente să evalueze soliditatea financiară a instituțiilor de credit solicitante, o cerere de autorizare ca instituție de credit ar trebui să conțină informații financiare cu privire la instituția de credit solicitantă, inclusiv, după caz, la nivel individual, consolidat și subconsolidat. Din același motiv, autoritățile competente ar trebui să fie în măsură să determine calitatea, originea și compoziția capitalului inițial al instituției de credit solicitante, precum și capacitatea instituției de credit solicitante de a respecta cerințele prudențiale. Cererea de autorizare ca instituție de credit ar trebui, prin urmare, să conțină informații cu privire la cuantumul capitalului emis sau care urmează să fie emis și la structura fondurilor proprii, precum și dovezi, după caz, conform cărora capitalul inițial va fi plătit integral înainte de începerea activităților. Pentru a se asigura că autoritățile competente pot evalua dacă activitatea care a generat capitalul inițial este legitimă, o cerere de autorizare ca instituție de credit ar trebui să conțină și informații cu privire la originea respectivului capital inițial.

| (8) | Este necesar să se asigure că o instituție de credit solicitantă beneficiază de la bun început de o administrare corectă și prudentă și de o guvernanță robustă, în conformitate cu cerințele pe care o instituție de credit trebuie să le îndeplinească în cadrul supravegherii continue. Prin urmare, informațiile furnizate într-o cerere de autorizare ca instituție de credit ar trebui să le permită autorităților competente să evalueze, pentru fiecare membru al organului de conducere al instituției de credit solicitante, reputația, onestitatea, integritatea, gândirea independentă și timpul dedicat, precum și cunoștințele, competențele și experiența membrilor organului de conducere, atât la nivel individual, cât și colectiv. Informațiile furnizate într-o cerere de autorizare ca instituție de credit ar trebui, de asemenea, să le permită autorităților competente să evalueze, în cazuri precise în care nu au fost deja evaluați în calitate de membri ai organului de conducere, reputația, onestitatea, integritatea, cunoștințele, competențele și experiența coordonatorilor funcțiilor de control intern și ale directorului financiar. Informațiile respective ar trebui, de asemenea, să le permită autorităților competente să evalueze adecvarea coordonatorilor funcțiilor de control intern și a directorului financiar, atunci când persoanele respective nu fac parte din organul de conducere, ai instituțiilor de credit semnificative în sensul articolului 76 alineatul (3) din Directiva 2013/36/UE, atunci când instituțiile de credit respective nu fac parte dintr-un grup, fac parte dintr-un grup și sunt instituția de credit consolidantă sau fac parte dintr-un grup și instituția de credit consolidantă nu este o instituție de credit semnificativă în sensul articolului 76 alineatul (3) din Directiva 2013/36/UE. |
| --- | --- |

(8)

Este necesar să se asigure că o instituție de credit solicitantă beneficiază de la bun început de o administrare corectă și prudentă și de o guvernanță robustă, în conformitate cu cerințele pe care o instituție de credit trebuie să le îndeplinească în cadrul supravegherii continue. Prin urmare, informațiile furnizate într-o cerere de autorizare ca instituție de credit ar trebui să le permită autorităților competente să evalueze, pentru fiecare membru al organului de conducere al instituției de credit solicitante, reputația, onestitatea, integritatea, gândirea independentă și timpul dedicat, precum și cunoștințele, competențele și experiența membrilor organului de conducere, atât la nivel individual, cât și colectiv. Informațiile furnizate într-o cerere de autorizare ca instituție de credit ar trebui, de asemenea, să le permită autorităților competente să evalueze, în cazuri precise în care nu au fost deja evaluați în calitate de membri ai organului de conducere, reputația, onestitatea, integritatea, cunoștințele, competențele și experiența coordonatorilor funcțiilor de control intern și ale directorului financiar. Informațiile respective ar trebui, de asemenea, să le permită autorităților competente să evalueze adecvarea coordonatorilor funcțiilor de control intern și a directorului financiar, atunci când persoanele respective nu fac parte din organul de conducere, ai instituțiilor de credit semnificative în sensul articolului 76 alineatul (3) din Directiva 2013/36/UE, atunci când instituțiile de credit respective nu fac parte dintr-un grup, fac parte dintr-un grup și sunt instituția de credit consolidantă sau fac parte dintr-un grup și instituția de credit consolidantă nu este o instituție de credit semnificativă în sensul articolului 76 alineatul (3) din Directiva 2013/36/UE.

| (9) | Este necesar să se asigure transparența structurii acționariatului instituției de credit solicitante și să se împiedice infractorii și complicii acestora să dețină sau să fie beneficiarii reali ai participațiilor calificate în instituțiile de credit. Cererile de autorizare ca instituție de credit ar trebui, prin urmare, să conțină informații cu privire la persoanele sau entitățile care dețin sau vor deține, în cazul autorizării instituției de credit solicitante, participații calificate în respectiva instituție de credit. Din același motiv și atunci când nicio persoană sau altă entitate nu deține sau nu va deține, în cazul autorizării instituției de credit solicitante, o participație calificată în instituția de credit, cererile de autorizare ca instituție de credit ar trebui să conțină informații cu privire la persoanele care sunt sau vor fi, în cazul autorizării instituției de credit solicitante, cei mai mari 20 de acționari sau asociați și cu privire la fiecare persoană care are sau va avea, în caz de autorizare, legături strânse cu instituția de credit. |
| --- | --- |

(9)

Este necesar să se asigure transparența structurii acționariatului instituției de credit solicitante și să se împiedice infractorii și complicii acestora să dețină sau să fie beneficiarii reali ai participațiilor calificate în instituțiile de credit. Cererile de autorizare ca instituție de credit ar trebui, prin urmare, să conțină informații cu privire la persoanele sau entitățile care dețin sau vor deține, în cazul autorizării instituției de credit solicitante, participații calificate în respectiva instituție de credit. Din același motiv și atunci când nicio persoană sau altă entitate nu deține sau nu va deține, în cazul autorizării instituției de credit solicitante, o participație calificată în instituția de credit, cererile de autorizare ca instituție de credit ar trebui să conțină informații cu privire la persoanele care sunt sau vor fi, în cazul autorizării instituției de credit solicitante, cei mai mari 20 de acționari sau asociați și cu privire la fiecare persoană care are sau va avea, în caz de autorizare, legături strânse cu instituția de credit.

| (10) | Pentru a evalua evenimentele trecute legate de instituția de credit solicitantă și adecvarea acționarilor și a asociaților săi, precum și a membrilor organului de conducere, instituția de credit solicitantă ar trebui să le furnizeze autorităților competente toate informațiile privind condamnările anterioare și investigațiile penale, cauzele civile și administrative și alte acțiuni judiciare în curs ale instituției de credit solicitante, ale acționarilor și asociaților săi, precum și ale membrilor organului său de conducere. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a evalua evenimentele trecute legate de instituția de credit solicitantă și adecvarea acționarilor și a asociaților săi, precum și a membrilor organului de conducere, instituția de credit solicitantă ar trebui să le furnizeze autorităților competente toate informațiile privind condamnările anterioare și investigațiile penale, cauzele civile și administrative și alte acțiuni judiciare în curs ale instituției de credit solicitante, ale acționarilor și asociaților săi, precum și ale membrilor organului său de conducere.

| (11) | Autoritățile competente ar trebui să fie în măsură să evalueze dacă există obstacole care ar putea împiedica exercitarea efectivă a funcțiilor lor de supraveghere, ținând seama de toate informațiile, circumstanțele sau situațiile relevante și având în vedere caracteristicile legate de prezența geografică, structura grupului și mecanismele de supraveghere, astfel cum sunt prevăzute în Directiva 2013/36/UE. |
| --- | --- |

(11)

Autoritățile competente ar trebui să fie în măsură să evalueze dacă există obstacole care ar putea împiedica exercitarea efectivă a funcțiilor lor de supraveghere, ținând seama de toate informațiile, circumstanțele sau situațiile relevante și având în vedere caracteristicile legate de prezența geografică, structura grupului și mecanismele de supraveghere, astfel cum sunt prevăzute în Directiva 2013/36/UE.

| (12) | Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare înaintat Comisiei de către Autoritatea Bancară Europeană (ABE). |
| --- | --- |

(12)

Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare înaintat Comisiei de către Autoritatea Bancară Europeană (ABE).

| (13) | ABE a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile aferente potențiale și a solicitat opinia Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3), |
| --- | --- |

(13)

ABE a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectul de standarde tehnice de reglementare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile aferente potențiale și a solicitat opinia Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3),

| (14) | Pentru a acorda autorităților competente și instituțiilor de credit solicitante suficient timp pentru a se conforma cerințelor prevăzute în prezentul regulament, acesta ar trebui să se aplice de la [OP: a se introduce data – șase luni de la intrarea în vigoare], |
| --- | --- |

(14)

Pentru a acorda autorităților competente și instituțiilor de credit solicitante suficient timp pentru a se conforma cerințelor prevăzute în prezentul regulament, acesta ar trebui să se aplice de la [OP: a se introduce data – șase luni de la intrarea în vigoare],

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Informații despre identitatea instituției de credit solicitante

Cererea de autorizare ca instituție de credit trebuie să conțină toate informațiile următoare despre identitatea instituției de credit solicitante:

| (a) | numele și datele de contact ale persoanei care poate fi contactată cu privire la cerere; |
| --- | --- |

(a)

numele și datele de contact ale persoanei care poate fi contactată cu privire la cerere;

| (b) | atunci când este cazul, numele și datele de contact ale consilierului profesional principal implicat în pregătirea cererii; |
| --- | --- |

(b)

atunci când este cazul, numele și datele de contact ale consilierului profesional principal implicat în pregătirea cererii;

| (c) | denumirea actuală, denumirea comercială și logoul instituției de credit solicitante și, după caz, orice modificări preconizate ale respectivelor denumiri sau logo; |
| --- | --- |

(c)

denumirea actuală, denumirea comercială și logoul instituției de credit solicitante și, după caz, orice modificări preconizate ale respectivelor denumiri sau logo;

| (d) | forma juridică a instituției de credit solicitante; |
| --- | --- |

(d)

forma juridică a instituției de credit solicitante;

| (e) | data și jurisdicția înregistrării sau a constituirii instituției de credit solicitante; |
| --- | --- |

(e)

data și jurisdicția înregistrării sau a constituirii instituției de credit solicitante;

| (f) | adresa sediului social al instituției de credit solicitante și, în cazul în care sunt diferite, adresa sediului central și a locului principal de desfășurare a activității ale acesteia; |
| --- | --- |

(f)

adresa sediului social al instituției de credit solicitante și, în cazul în care sunt diferite, adresa sediului central și a locului principal de desfășurare a activității ale acesteia;

| (g) | datele de contact ale instituției de credit solicitante, dacă sunt diferite de datele de contact furnizate în temeiul literei (a); |
| --- | --- |

(g)

datele de contact ale instituției de credit solicitante, dacă sunt diferite de datele de contact furnizate în temeiul literei (a);

| (h) | în cazul în care instituția de credit solicitantă este înregistrată într-un registru central, într-un registru comercial, într-un registru al societăților comerciale sau într-un registru public similar, denumirea registrului respectiv și numărul de înregistrare al instituției de credit solicitante sau un mijloc echivalent de identificare în registrul respectiv; |
| --- | --- |

(h)

în cazul în care instituția de credit solicitantă este înregistrată într-un registru central, într-un registru comercial, într-un registru al societăților comerciale sau într-un registru public similar, denumirea registrului respectiv și numărul de înregistrare al instituției de credit solicitante sau un mijloc echivalent de identificare în registrul respectiv;

| (i) | dacă este disponibil, identificatorul entității juridice (LEI) al instituției de credit solicitante; |
| --- | --- |

(i)

dacă este disponibil, identificatorul entității juridice (LEI) al instituției de credit solicitante;

| (j) | data sfârșitului exercițiului financiar pentru instituția de credit solicitantă; |
| --- | --- |

(j)

data sfârșitului exercițiului financiar pentru instituția de credit solicitantă;

| (k) | dacă există, adresa site-ului web al instituției de credit solicitante; |
| --- | --- |

(k)

dacă există, adresa site-ului web al instituției de credit solicitante;

| (l) | statutul instituției de credit solicitante sau documentele constitutive echivalente și, după caz, dovada înregistrării în registrul desemnat de legislația statului membru în cauză în conformitate cu articolul 16 din Directiva (UE) 2017/1132 a Parlamentului European și a Consiliului (4). |
| --- | --- |

(l)

statutul instituției de credit solicitante sau documentele constitutive echivalente și, după caz, dovada înregistrării în registrul desemnat de legislația statului membru în cauză în conformitate cu articolul 16 din Directiva (UE) 2017/1132 a Parlamentului European și a Consiliului (4).

4

Articolul 2

Informații despre istoricul instituției de credit solicitante

Cererea de autorizare ca instituție de credit trebuie să conțină un rezumat al istoricului instituției de credit solicitante și al filialelor acesteia, inclusiv toate informațiile următoare:

| (a) | detalii privind orice licență, autorizație, înregistrare sau altă permisiune acordată instituției de credit solicitante sau oricăreia dintre filialele acesteia de a desfășura activități în sectorul serviciilor financiare, de către o autoritate publică sau de către o altă entitate care îndeplinește funcții publice din orice stat membru sau țară terță și care se încadrează în una sau mai multe dintre următoarele categorii:






  (i) | licența, autorizația, înregistrarea sau permisiunea a fost acordată; |
| --- | --- | --- |

(a)

detalii privind orice licență, autorizație, înregistrare sau altă permisiune acordată instituției de credit solicitante sau oricăreia dintre filialele acesteia de a desfășura activități în sectorul serviciilor financiare, de către o autoritate publică sau de către o altă entitate care îndeplinește funcții publice din orice stat membru sau țară terță și care se încadrează în una sau mai multe dintre următoarele categorii:

(i)

licența, autorizația, înregistrarea sau permisiunea a fost acordată;

| (ii) | cererea privind o astfel de licență, autorizație, înregistrare sau permisiune este în curs de soluționare sau a fost refuzată; |
| --- | --- |

(ii)

cererea privind o astfel de licență, autorizație, înregistrare sau permisiune este în curs de soluționare sau a fost refuzată;

| (iii) | licența, autorizația, înregistrarea sau permisiunea a fost revocată; |
| --- | --- |

(iii)

licența, autorizația, înregistrarea sau permisiunea a fost revocată;

| (iv) | după ce a solicitat-o sau i-a fost acordată, instituția de credit solicitantă sau una dintre filialele sale a decis să nu dea curs respectivei cereri sau să renunțe la respectiva licență, autorizație, înregistrare sau permisiune; |
| --- | --- |

(iv)

după ce a solicitat-o sau i-a fost acordată, instituția de credit solicitantă sau una dintre filialele sale a decis să nu dea curs respectivei cereri sau să renunțe la respectiva licență, autorizație, înregistrare sau permisiune;

| (b) | detalii privind orice eveniment semnificativ legat de instituția de credit solicitantă sau de oricare dintre filialele acesteia care a avut loc sau are loc și care poate fi considerat în mod rezonabil relevant pentru autorizare, inclusiv oricare dintre următoarele aspecte:






  (i) | dacă instituția de credit solicitantă sau oricare dintre filialele sale a făcut vreodată obiectul unui moratoriu privind vreo îndatorare, al unui proces de restructurare sau reorganizare care i-a afectat creditorii, al unor măsuri implicând posibilitatea unei suspendări a plăților, a unei suspendări a măsurilor de executare sau a reducerii creanțelor, al unei dizolvări, al unor proceduri de lichidare, astfel cum sunt definite la articolul 2 din Directiva 2001/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5), al unor proceduri de administrare, de insolvență sau al altor proceduri similare; |
| --- | --- | --- |

(b)

detalii privind orice eveniment semnificativ legat de instituția de credit solicitantă sau de oricare dintre filialele acesteia care a avut loc sau are loc și care poate fi considerat în mod rezonabil relevant pentru autorizare, inclusiv oricare dintre următoarele aspecte:

(i)

dacă instituția de credit solicitantă sau oricare dintre filialele sale a făcut vreodată obiectul unui moratoriu privind vreo îndatorare, al unui proces de restructurare sau reorganizare care i-a afectat creditorii, al unor măsuri implicând posibilitatea unei suspendări a plăților, a unei suspendări a măsurilor de executare sau a reducerii creanțelor, al unei dizolvări, al unor proceduri de lichidare, astfel cum sunt definite la articolul 2 din Directiva 2001/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5), al unor proceduri de administrare, de insolvență sau al altor proceduri similare;

5

| (ii) | dacă instituția de credit solicitantă sau oricare dintre filialele sale a făcut vreodată obiectul unei sancțiuni administrative, al unei hotărâri civile sau administrative, al unei hotărâri arbitrale sau al unei alte hotărâri judecătorești de soluționare a litigiilor sau al unei hotărâri privind săvârșirea unei infracțiuni, care a avut ca rezultat o constatare împotriva instituției de credit solicitante sau a oricăreia dintre filialele acesteia, care nu a fost anulată și împotriva căreia nu este pendinte nicio cale de atac sau nu poate fi introdusă nicio cale de atac, cu excepția sancțiunilor administrative impuse în temeiul articolului 65, 66 sau 67 din Directiva 2013/36/UE și a condamnărilor, în cazul cărora trebuie să se furnizeze informații și cu privire la hotărârile care pot face încă obiectul unor căi de atac, inclusiv:






  1. | orice hotărâri neexecutate în vigoare; |
| --- | --- | --- |

(ii)

dacă instituția de credit solicitantă sau oricare dintre filialele sale a făcut vreodată obiectul unei sancțiuni administrative, al unei hotărâri civile sau administrative, al unei hotărâri arbitrale sau al unei alte hotărâri judecătorești de soluționare a litigiilor sau al unei hotărâri privind săvârșirea unei infracțiuni, care a avut ca rezultat o constatare împotriva instituției de credit solicitante sau a oricăreia dintre filialele acesteia, care nu a fost anulată și împotriva căreia nu este pendinte nicio cale de atac sau nu poate fi introdusă nicio cale de atac, cu excepția sancțiunilor administrative impuse în temeiul articolului 65, 66 sau 67 din Directiva 2013/36/UE și a condamnărilor, în cazul cărora trebuie să se furnizeze informații și cu privire la hotărârile care pot face încă obiectul unor căi de atac, inclusiv:

1.

orice hotărâri neexecutate în vigoare;

| 2. | orice tranzacții încheiate cu orice persoană fizică sau juridică, având în vedere condițiile monetare ale tranzacțiilor sau circumstanțele în care acestea au fost încheiate, cu privire la un subiect legat de sectorul serviciilor financiare; |
| --- | --- |

2.

orice tranzacții încheiate cu orice persoană fizică sau juridică, având în vedere condițiile monetare ale tranzacțiilor sau circumstanțele în care acestea au fost încheiate, cu privire la un subiect legat de sectorul serviciilor financiare;

| 3. | orice condamnare, sancțiune civilă ori administrativă sau orice altă măsură civilă sau administrativă luată de orice autoritate din sectorul serviciilor financiare sau de altă autoritate din motive de:






  — | fraudă, necinste, corupție, spălare a banilor, finanțare a terorismului sau alte infracțiuni financiare sau din motive de neinstituire a unor politici și proceduri adecvate pentru a preveni astfel de evenimente; |
| --- | --- | --- |

3.

orice condamnare, sancțiune civilă ori administrativă sau orice altă măsură civilă sau administrativă luată de orice autoritate din sectorul serviciilor financiare sau de altă autoritate din motive de:

—

fraudă, necinste, corupție, spălare a banilor, finanțare a terorismului sau alte infracțiuni financiare sau din motive de neinstituire a unor politici și proceduri adecvate pentru a preveni astfel de evenimente;

| — | încălcare a legislației sau a cerințelor reglementare legate de sectorul serviciilor financiare sau de protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

—

încălcare a legislației sau a cerințelor reglementare legate de sectorul serviciilor financiare sau de protecția consumatorilor;

| — | desfășurare a oricărei activități reglementate neautorizate; |
| --- | --- |

—

desfășurare a oricărei activități reglementate neautorizate;

| 4. | orice alte plângeri oficiale depuse împotriva instituției de credit solicitante sau a oricăreia dintre filialele acesteia de către oricare dintre clienții sau foștii clienți ai acesteia care au fost soluționate în favoarea reclamantului de către o parte terță nejudiciară; |
| --- | --- |

4.

orice alte plângeri oficiale depuse împotriva instituției de credit solicitante sau a oricăreia dintre filialele acesteia de către oricare dintre clienții sau foștii clienți ai acesteia care au fost soluționate în favoarea reclamantului de către o parte terță nejudiciară;

| (iii) | dacă instituția de credit solicitantă sau oricare dintre filialele sale este, la data depunerii cererii, implicată în orice proceduri, investigații penale, civile sau administrative sau alte evenimente menționate la oricare dintre subpunctele enumerate la litera (b); |
| --- | --- |

(iii)

dacă instituția de credit solicitantă sau oricare dintre filialele sale este, la data depunerii cererii, implicată în orice proceduri, investigații penale, civile sau administrative sau alte evenimente menționate la oricare dintre subpunctele enumerate la litera (b);

| (c) | informații privind evenimentele enumerate la litera (b) punctul (ii), inclusiv denumirea și adresa instanței penale sau civile ori ale autorității civile sau administrative în cauză, data evenimentului, suma implicată, rezultatul procedurii și o explicație a circumstanțelor evenimentului care a declanșat procedura; |
| --- | --- |

(c)

informații privind evenimentele enumerate la litera (b) punctul (ii), inclusiv denumirea și adresa instanței penale sau civile ori ale autorității civile sau administrative în cauză, data evenimentului, suma implicată, rezultatul procedurii și o explicație a circumstanțelor evenimentului care a declanșat procedura;

| (d) | elementele necesare pentru calcularea taxelor aplicabile în cazul în care dreptul Uniunii sau dreptul intern prevede că orice taxă pentru depunerea cererii sau taxă de supraveghere care trebuie plătită de către instituția de credit solicitantă se calculează pe baza activităților sau a caracteristicilor instituției de credit solicitante; |
| --- | --- |

(d)

elementele necesare pentru calcularea taxelor aplicabile în cazul în care dreptul Uniunii sau dreptul intern prevede că orice taxă pentru depunerea cererii sau taxă de supraveghere care trebuie plătită de către instituția de credit solicitantă se calculează pe baza activităților sau a caracteristicilor instituției de credit solicitante;

| (e) | dovada plății oricăreia dintre taxele menționate la litera (d). |
| --- | --- |

(e)

dovada plății oricăreia dintre taxele menționate la litera (d).

Articolul 3

Programul activităților instituției de credit solicitante

Cererea de autorizare ca instituție de credit trebuie să conțină programul de activități al instituției de credit solicitante, inclusiv:

| (a) | o listă a activităților pe care instituția de credit solicitantă intenționează să le desfășoare, inclusiv activitățile menționate în anexa I la Directiva 2013/36/UE; |
| --- | --- |

(a)

o listă a activităților pe care instituția de credit solicitantă intenționează să le desfășoare, inclusiv activitățile menționate în anexa I la Directiva 2013/36/UE;

| (b) | o descriere a modului în care programul de activitate (planul de afaceri) este aliniat la activitățile propuse. |
| --- | --- |

(b)

o descriere a modului în care programul de activitate (planul de afaceri) este aliniat la activitățile propuse.

Instituția de credit solicitantă poate omite din cerere informațiile care sunt relevante exclusiv pentru activitățile care nu sunt menționate în programul de activități, cu condiția ca instituția să identifice în cerere informațiile care au fost omise și să citeze prezenta dispoziție ca temei pentru omisiunea respectivă.

Articolul 4

Informații financiare cu privire la instituția de credit solicitantă

Cererea de autorizare ca instituție de credit trebuie să conțină toate informațiile financiare următoare:

| (a) | informații previzionale privind instituția de credit solicitantă la nivel individual și, atunci când este cazul, la nivel consolidat și la nivel subconsolidat, indicând cota reprezentată de instituția de credit, în condițiile scenariului de bază și, respectiv, ale scenariului de criză, inclusiv:






  (i) | planurile contabile previzionale pentru primii trei ani ulteriori autorizării ca instituție de credit sau, în funcție de dreptul intern, începerii activităților, detaliind liniile de activitate pentru fiecare dintre diferitele activități desfășurate, dacă este cazul pentru fiecare țară sau zonă geografică relevantă, inclusiv:






  1. | bilanțurile previzionale; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

informații previzionale privind instituția de credit solicitantă la nivel individual și, atunci când este cazul, la nivel consolidat și la nivel subconsolidat, indicând cota reprezentată de instituția de credit, în condițiile scenariului de bază și, respectiv, ale scenariului de criză, inclusiv:

(i)

planurile contabile previzionale pentru primii trei ani ulteriori autorizării ca instituție de credit sau, în funcție de dreptul intern, începerii activităților, detaliind liniile de activitate pentru fiecare dintre diferitele activități desfășurate, dacă este cazul pentru fiecare țară sau zonă geografică relevantă, inclusiv:

1.

bilanțurile previzionale;

| 2. | conturile de profit și pierdere sau situația veniturilor și cheltuielilor previzionale, detaliind costurile fixe și variabile și oferind o indicație a sensibilității întreprinderii la principalii indicatori, inclusiv volumul, prețul, geografia și expunerea, precum și o explicație a măsurilor menite să reducă expunerea la riscurile respective; |
| --- | --- |

2.

conturile de profit și pierdere sau situația veniturilor și cheltuielilor previzionale, detaliind costurile fixe și variabile și oferind o indicație a sensibilității întreprinderii la principalii indicatori, inclusiv volumul, prețul, geografia și expunerea, precum și o explicație a măsurilor menite să reducă expunerea la riscurile respective;

| 3. | situațiile fluxurilor de trezorerie previzionale, atunci când este cazul; |
| --- | --- |

3.

situațiile fluxurilor de trezorerie previzionale, atunci când este cazul;

| (ii) | ipotezele de planificare pentru previziunile menționate la punctul (i), precum și explicații privind cifrele din planuri și, în special, ipotezele care stau la baza scenariului de criză; |
| --- | --- |

(ii)

ipotezele de planificare pentru previziunile menționate la punctul (i), precum și explicații privind cifrele din planuri și, în special, ipotezele care stau la baza scenariului de criză;

| (iii) | calculele previzionale ale cerințelor de fonduri proprii și ale amortizoarelor de capital ale instituției de credit solicitante, astfel cum sunt menționate în Directiva 2013/36/UE și în partea a treia a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6), ale cerințelor sale de lichiditate, astfel cum sunt menționate în partea a șasea a regulamentului respectiv, și ale cerințelor privind indicatorul efectului de levier, astfel cum sunt menționate în partea a șaptea a regulamentului respectiv, pentru primii trei ani ulteriori autorizării ca instituție de credit; |
| --- | --- |

(iii)

calculele previzionale ale cerințelor de fonduri proprii și ale amortizoarelor de capital ale instituției de credit solicitante, astfel cum sunt menționate în Directiva 2013/36/UE și în partea a treia a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6), ale cerințelor sale de lichiditate, astfel cum sunt menționate în partea a șasea a regulamentului respectiv, și ale cerințelor privind indicatorul efectului de levier, astfel cum sunt menționate în partea a șaptea a regulamentului respectiv, pentru primii trei ani ulteriori autorizării ca instituție de credit;

6

| (iv) | profilul de finanțare, inclusiv orice sursă de finanțare, nivelul de diversificare și condițiile și modalitățile de finanțare; |
| --- | --- |

(iv)

profilul de finanțare, inclusiv orice sursă de finanțare, nivelul de diversificare și condițiile și modalitățile de finanțare;

| (v) | un rezumat al evaluării adecvării lichidității interne, la nivel individual și, atunci când este cazul, la nivel consolidat, subconsolidat și individual, care să demonstreze că resursele de lichidități ale instituției de credit solicitante vor fi adecvate pentru îndeplinirea cerințelor sale de lichiditate individuale; |
| --- | --- |

(v)

un rezumat al evaluării adecvării lichidității interne, la nivel individual și, atunci când este cazul, la nivel consolidat, subconsolidat și individual, care să demonstreze că resursele de lichidități ale instituției de credit solicitante vor fi adecvate pentru îndeplinirea cerințelor sale de lichiditate individuale;

| (b) | situațiile financiare statutare ale instituției de credit solicitante, la nivel individual și, atunci când este cazul, la nivel consolidat și subconsolidat, aprobate de auditorul legal sau de societatea de audit, care să acopere cel puțin ultimele trei exerciții financiare anterioare cererii sau, în cazul în care instituția de credit solicitantă are mai puțin de trei ani de activitate, care să acopere perioada scursă de la începutul activității respective, inclusiv:






  (i) | bilanțul; |
| --- | --- | --- |

(b)

situațiile financiare statutare ale instituției de credit solicitante, la nivel individual și, atunci când este cazul, la nivel consolidat și subconsolidat, aprobate de auditorul legal sau de societatea de audit, care să acopere cel puțin ultimele trei exerciții financiare anterioare cererii sau, în cazul în care instituția de credit solicitantă are mai puțin de trei ani de activitate, care să acopere perioada scursă de la începutul activității respective, inclusiv:

(i)

bilanțul;

| (ii) | conturile de profit și pierdere sau situația veniturilor și cheltuielilor; |
| --- | --- |

(ii)

conturile de profit și pierdere sau situația veniturilor și cheltuielilor;

| (iii) | situația fluxurilor de trezorerie; |
| --- | --- |

(iii)

situația fluxurilor de trezorerie;

| (iv) | rapoartele anuale și anexele financiare, precum și orice alte documente depuse la registrul sau autoritatea competentă și, atunci când este cazul, un raport întocmit de auditorului instituției de credit solicitante care să acopere cele trei exerciții financiare anterioare cererii sau, în cazul în care instituția de credit solicitantă are mai puțin de trei ani de activitate, care să acopere perioada scursă de la începutul activității respective; |
| --- | --- |

(iv)

rapoartele anuale și anexele financiare, precum și orice alte documente depuse la registrul sau autoritatea competentă și, atunci când este cazul, un raport întocmit de auditorului instituției de credit solicitante care să acopere cele trei exerciții financiare anterioare cererii sau, în cazul în care instituția de credit solicitantă are mai puțin de trei ani de activitate, care să acopere perioada scursă de la începutul activității respective;

| (v) | în cazul situațiilor întocmite pe bază consolidată sau subconsolidată, cota instituției de credit solicitante; |
| --- | --- |

(v)

în cazul situațiilor întocmite pe bază consolidată sau subconsolidată, cota instituției de credit solicitante;

| (c) | o prezentare a gradului de îndatorare asumat sau preconizat a fi asumat de instituția de credit solicitantă înainte de începerea activităților sale în calitate de instituție de credit, inclusiv, atunci când este cazul, numele creditorilor, scadențele și condițiile îndatorării, utilizarea veniturilor și, în cazul în care creditorul nu este o instituție financiară supravegheată, informații privind originea fondurilor luate cu împrumut sau privind fondurile care se preconizează că vor fi luate cu împrumut; |
| --- | --- |

(c)

o prezentare a gradului de îndatorare asumat sau preconizat a fi asumat de instituția de credit solicitantă înainte de începerea activităților sale în calitate de instituție de credit, inclusiv, atunci când este cazul, numele creditorilor, scadențele și condițiile îndatorării, utilizarea veniturilor și, în cazul în care creditorul nu este o instituție financiară supravegheată, informații privind originea fondurilor luate cu împrumut sau privind fondurile care se preconizează că vor fi luate cu împrumut;

| (d) | o prezentare a oricăror garanții sau indemnizații acordate ori preconizate a fi acordate de către instituția de credit solicitantă înainte de începerea activităților sale în calitate de instituție de credit; |
| --- | --- |

(d)

o prezentare a oricăror garanții sau indemnizații acordate ori preconizate a fi acordate de către instituția de credit solicitantă înainte de începerea activităților sale în calitate de instituție de credit;

| (e) | dacă există, informații cu privire la ratingul de credit al instituției de credit solicitante și la ratingul global al grupului din care face parte aceasta; |
| --- | --- |

(e)

dacă există, informații cu privire la ratingul de credit al instituției de credit solicitante și la ratingul global al grupului din care face parte aceasta;

| (f) | în cazul în care, în temeiul articolului 11 alineatele (1), (2) și (3) și al articolului 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, instituția de credit solicitantă sau întreprinderea-mamă a acesteia trebuie să respecte părțile a doua-a șasea sau partea a opta din regulamentul respectiv, o analiză a sferei supravegherii consolidate, inclusiv informații privind care dintre entitățile grupului vor fi incluse în sfera supravegherii consolidate, precum și o analiză a efectului oricărei eventuale scutiri, derogări, excluderi sau al oricăror eventuale metode sau tratamente specifice menționate în partea întâi titlul II din regulamentul respectiv; |
| --- | --- |

(f)

în cazul în care, în temeiul articolului 11 alineatele (1), (2) și (3) și al articolului 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, instituția de credit solicitantă sau întreprinderea-mamă a acesteia trebuie să respecte părțile a doua-a șasea sau partea a opta din regulamentul respectiv, o analiză a sferei supravegherii consolidate, inclusiv informații privind care dintre entitățile grupului vor fi incluse în sfera supravegherii consolidate, precum și o analiză a efectului oricărei eventuale scutiri, derogări, excluderi sau al oricăror eventuale metode sau tratamente specifice menționate în partea întâi titlul II din regulamentul respectiv;

| (g) | o prezentare a următoarelor cadre și politici ale instituției de credit solicitante:






  (i) | cadrul de gestionare a riscurilor, care să explice strategia la nivel înalt a instituției de credit solicitante privind identificarea și gestionarea riscurilor pentru activitatea sa, inclusiv a riscurilor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului, să prezinte strategia de gestionare a acestor riscuri și să includă o declarație privind toleranța și apetitul la risc, precum și măsuri de aliniere a riscului evaluat la apetitul la risc; |
| --- | --- | --- |

(g)

o prezentare a următoarelor cadre și politici ale instituției de credit solicitante:

(i)

cadrul de gestionare a riscurilor, care să explice strategia la nivel înalt a instituției de credit solicitante privind identificarea și gestionarea riscurilor pentru activitatea sa, inclusiv a riscurilor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului, să prezinte strategia de gestionare a acestor riscuri și să includă o declarație privind toleranța și apetitul la risc, precum și măsuri de aliniere a riscului evaluat la apetitul la risc;

| (ii) | politica de gestionare a riscului de lichiditate; |
| --- | --- |

(ii)

politica de gestionare a riscului de lichiditate;

| (iii) | politica privind concentrarea și diversificarea finanțării; |
| --- | --- |

(iii)

politica privind concentrarea și diversificarea finanțării;

| (iv) | politica privind gestionarea garanțiilor; |
| --- | --- |

(iv)

politica privind gestionarea garanțiilor;

| (v) | politica privind depozitele; |
| --- | --- |

(v)

politica privind depozitele;

| (vi) | politica privind creditele și împrumuturile; |
| --- | --- |

(vi)

politica privind creditele și împrumuturile;

| (vii) | politica privind riscul de concentrare; |
| --- | --- |

(vii)

politica privind riscul de concentrare;

| (viii) | politica de constituire a provizioanelor; |
| --- | --- |

(viii)

politica de constituire a provizioanelor;

| (ix) | politica privind distribuirea dividendelor; |
| --- | --- |

(ix)

politica privind distribuirea dividendelor;

| (x) | politica privind portofoliul de tranzacționare; |
| --- | --- |

(x)

politica privind portofoliul de tranzacționare;

| (h) | o descriere a procesului de elaborare, de către instituția de credit solicitantă, a unui plan de redresare, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (1) punctul 32 din Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7) și, atunci când este cazul, a unui plan de redresare a grupului, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (1) punctul 33 din directiva respectivă; |
| --- | --- |

(h)

o descriere a procesului de elaborare, de către instituția de credit solicitantă, a unui plan de redresare, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (1) punctul 32 din Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7) și, atunci când este cazul, a unui plan de redresare a grupului, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (1) punctul 33 din directiva respectivă;

7

| (i) | o declarație sau o confirmare potrivit căreia, înainte de data autorizării sau cel târziu la această dată, instituția de credit solicitantă devine membră a unei scheme de garantare a depozitelor recunoscute oficial în statul membru în care se depune cererea, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Directiva 2014/49/UE, și care identifică schema de garantare a depozitelor; |
| --- | --- |

(i)

o declarație sau o confirmare potrivit căreia, înainte de data autorizării sau cel târziu la această dată, instituția de credit solicitantă devine membră a unei scheme de garantare a depozitelor recunoscute oficial în statul membru în care se depune cererea, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Directiva 2014/49/UE, și care identifică schema de garantare a depozitelor;

| (j) | orice sistem instituțional de protecție, astfel cum este menționat la articolul 113 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, în care instituția de credit solicitantă a intrat sau intenționează să intre. |
| --- | --- |

(j)

orice sistem instituțional de protecție, astfel cum este menționat la articolul 113 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, în care instituția de credit solicitantă a intrat sau intenționează să intre.

Articolul 5

Informații cu privire la programul de activitate (planul de afaceri), organizarea structurală, sistemele de control intern și auditorii instituției de credit solicitante

(1)   Cererea de autorizare ca instituție de credit trebuie să conțină informațiile următoare cu privire la programul de activitate (planul de afaceri), organizarea structurală, sistemele de control intern și auditorii instituției de credit solicitante:

| (a) | programul de activitate pentru cel puțin primii trei ani ulteriori autorizării ca instituție de credit sau, în funcție de dreptul intern, începerii activităților, care să conțină, în condițiile unui scenariu de bază și, respectiv, ale unui scenariu de criză, informații privind activitățile planificate și structura și organizarea instituției de credit solicitante, inclusiv următoarele elemente:






  (i) | o prezentare a distribuției geografice a activităților care urmează să fie desfășurate de instituția de credit solicitantă în statul membru de origine și în orice alt stat membru sau altă țară terță, inclusiv prin intermediul unor sucursale sau filiale ori prin prestarea directă de servicii, precum și planurile de extindere viitoare; |
| --- | --- | --- |

(a)

programul de activitate pentru cel puțin primii trei ani ulteriori autorizării ca instituție de credit sau, în funcție de dreptul intern, începerii activităților, care să conțină, în condițiile unui scenariu de bază și, respectiv, ale unui scenariu de criză, informații privind activitățile planificate și structura și organizarea instituției de credit solicitante, inclusiv următoarele elemente:

(i)

o prezentare a distribuției geografice a activităților care urmează să fie desfășurate de instituția de credit solicitantă în statul membru de origine și în orice alt stat membru sau altă țară terță, inclusiv prin intermediul unor sucursale sau filiale ori prin prestarea directă de servicii, precum și planurile de extindere viitoare;

| (ii) | o explicație a viabilității inițiale și continue a modelului de afaceri; |
| --- | --- |

(ii)

o explicație a viabilității inițiale și continue a modelului de afaceri;

| (iii) | o prezentare a piețelor-țintă, a segmentării clienților, a produselor și a serviciilor și a canalelor de distribuție, cum ar fi sucursalele, internetul, poșta, agențiile și filialele; |
| --- | --- |

(iii)

o prezentare a piețelor-țintă, a segmentării clienților, a produselor și a serviciilor și a canalelor de distribuție, cum ar fi sucursalele, internetul, poșta, agențiile și filialele;

| (iv) | o prezentare a organizării și a structurii grupului din care face parte instituția de credit solicitantă, care să descrie activitățile entităților grupului și să indice întreprinderile-mamă, societățile financiare holding și societățile financiare holding mixte din cadrul grupului; |
| --- | --- |

(iv)

o prezentare a organizării și a structurii grupului din care face parte instituția de credit solicitantă, care să descrie activitățile entităților grupului și să indice întreprinderile-mamă, societățile financiare holding și societățile financiare holding mixte din cadrul grupului;

| (v) | o prezentare a tuturor factorilor probabili de risc de afaceri și risc de reglementare, inclusiv riscurile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului, precum și o explicație a modului în care acești factori vor fi monitorizați și controlați; |
| --- | --- |

(v)

o prezentare a tuturor factorilor probabili de risc de afaceri și risc de reglementare, inclusiv riscurile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului, precum și o explicație a modului în care acești factori vor fi monitorizați și controlați;

| (vi) | o indicație privind necesitatea unui plan de punere în aplicare care să acopere perioada până când instituția de credit solicitantă va fi pe deplin operațională și, dacă există, o prezentare generală a oricărui astfel de plan; |
| --- | --- |

(vi)

o indicație privind necesitatea unui plan de punere în aplicare care să acopere perioada până când instituția de credit solicitantă va fi pe deplin operațională și, dacă există, o prezentare generală a oricărui astfel de plan;

| (vii) | o prezentare a strategiei globale a instituției de credit solicitante, inclusiv a obiectivelor strategice și a oricăror avantaje competitive identificate, precum și a motivelor constituirii sale și a motivelor pentru care a decis să desfășoare activitatea pentru care solicită autorizarea; |
| --- | --- |

(vii)

o prezentare a strategiei globale a instituției de credit solicitante, inclusiv a obiectivelor strategice și a oricăror avantaje competitive identificate, precum și a motivelor constituirii sale și a motivelor pentru care a decis să desfășoare activitatea pentru care solicită autorizarea;

| (b) | informații privind organizarea, structura și cadrul de administrare a activității instituției de credit solicitante, inclusiv organigrama și fiecare dintre următoarele elemente:






  (i) | o descriere a cadrului de administrare, a proceselor și a mecanismelor instituției de credit solicitante menționate la articolul 74 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE; |
| --- | --- | --- |

(b)

informații privind organizarea, structura și cadrul de administrare a activității instituției de credit solicitante, inclusiv organigrama și fiecare dintre următoarele elemente:

(i)

o descriere a cadrului de administrare, a proceselor și a mecanismelor instituției de credit solicitante menționate la articolul 74 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE;

| (ii) | mandatul organului de conducere; |
| --- | --- |

(ii)

mandatul organului de conducere;

| (iii) | o descriere a resurselor umane, tehnice și juridice alocate diferitelor activități planificate, inclusiv funcțiilor IT, comerciale, juridice, de control intern și de asigurare a conformității; |
| --- | --- |

(iii)

o descriere a resurselor umane, tehnice și juridice alocate diferitelor activități planificate, inclusiv funcțiilor IT, comerciale, juridice, de control intern și de asigurare a conformității;

| (iv) | o descriere a interacțiunilor dintre diversele funcții ale instituției de credit solicitante; |
| --- | --- |

(iv)

o descriere a interacțiunilor dintre diversele funcții ale instituției de credit solicitante;

| (v) | denumirea fiecărui sistem de plată, de compensare sau de decontare la care instituția de credit solicitantă intenționează să adere, direct sau indirect, în primul an de funcționare; |
| --- | --- |

(v)

denumirea fiecărui sistem de plată, de compensare sau de decontare la care instituția de credit solicitantă intenționează să adere, direct sau indirect, în primul an de funcționare;

| (c) | următoarele informații privind cadrul de control intern:






  (i) | o prezentare a organizării interne, inclusiv a resurselor bugetare și umane dedicate, a funcției de asigurare a conformității, a funcției de gestionare a riscurilor, a funcției de audit intern, inclusiv o explicație a modului în care instituția de credit solicitantă își va îndeplini cerințele legale și prudențiale, inclusiv cerințele de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, identitatea persoanelor responsabile pentru funcțiile de control intern și o descriere a sistemelor și a procedurilor de asigurare a conformității, de control intern și de gestionare a riscurilor ale instituției, precum și a liniilor de raportare către organul de conducere; |
| --- | --- | --- |

(c)

următoarele informații privind cadrul de control intern:

(i)

o prezentare a organizării interne, inclusiv a resurselor bugetare și umane dedicate, a funcției de asigurare a conformității, a funcției de gestionare a riscurilor, a funcției de audit intern, inclusiv o explicație a modului în care instituția de credit solicitantă își va îndeplini cerințele legale și prudențiale, inclusiv cerințele de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, identitatea persoanelor responsabile pentru funcțiile de control intern și o descriere a sistemelor și a procedurilor de asigurare a conformității, de control intern și de gestionare a riscurilor ale instituției, precum și a liniilor de raportare către organul de conducere;

| (ii) | o prezentare a următoarelor politici și proceduri referitoare la aspecte relevante pentru activitățile identificate în temeiul articolului 3:






  1. | politica privind avertizarea în interes public; |
| --- | --- | --- |

(ii)

o prezentare a următoarelor politici și proceduri referitoare la aspecte relevante pentru activitățile identificate în temeiul articolului 3:

1.

politica privind avertizarea în interes public;

| 2. | politica privind conflictele de interese; |
| --- | --- |

2.

politica privind conflictele de interese;

| 3. | politica privind tratarea plângerilor; |
| --- | --- |

3.

politica privind tratarea plângerilor;

| 4. | politica privind abuzul de piață; |
| --- | --- |

4.

politica privind abuzul de piață;

| 5. | politica de promovare a diversității în cadrul organului de conducere; |
| --- | --- |

5.

politica de promovare a diversității în cadrul organului de conducere;

| 6. | politica de remunerare a membrilor personalului ale căror activități profesionale au un impact semnificativ asupra profilului de risc al instituției de credit solicitante; |
| --- | --- |

6.

politica de remunerare a membrilor personalului ale căror activități profesionale au un impact semnificativ asupra profilului de risc al instituției de credit solicitante;

| (iii) | o prezentare a sistemelor și a politicilor de evaluare și gestionare a riscurilor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului, astfel cum au fost identificate în strategia la nivel înalt menționată la articolul 4 litera (g) punctul (i), inclusiv o prezentare a procedurilor-cheie care au fost instituite pentru a contracara riscul ca instituția de credit solicitantă să fie utilizată în scopul unor infracțiuni financiare; |
| --- | --- |

(iii)

o prezentare a sistemelor și a politicilor de evaluare și gestionare a riscurilor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului, astfel cum au fost identificate în strategia la nivel înalt menționată la articolul 4 litera (g) punctul (i), inclusiv o prezentare a procedurilor-cheie care au fost instituite pentru a contracara riscul ca instituția de credit solicitantă să fie utilizată în scopul unor infracțiuni financiare;

| (d) | o descriere a resurselor de audit intern și o prezentare a metodologiei și a planului de audit intern pentru primii trei ani ulteriori autorizării ca instituție de credit; |
| --- | --- |

(d)

o descriere a resurselor de audit intern și o prezentare a metodologiei și a planului de audit intern pentru primii trei ani ulteriori autorizării ca instituție de credit;

| (e) | o prezentare a următoarelor politici și planuri ale instituției de credit solicitante:






  (i) | politica de audit intern; |
| --- | --- | --- |

(e)

o prezentare a următoarelor politici și planuri ale instituției de credit solicitante:

(i)

politica de audit intern;

| (ii) | politica privind guvernanța produselor; |
| --- | --- |

(ii)

politica privind guvernanța produselor;

| (iii) | politica de protecție a consumatorilor; |
| --- | --- |

(iii)

politica de protecție a consumatorilor;

| (iv) | planul și politica de continuitate a activității, inclusiv o prezentare a sistemelor de rezervă și de recuperare disponibile și a planurilor care asigură disponibilitatea personalului-cheie în situații de continuitate a activității; |
| --- | --- |

(iv)

planul și politica de continuitate a activității, inclusiv o prezentare a sistemelor de rezervă și de recuperare disponibile și a planurilor care asigură disponibilitatea personalului-cheie în situații de continuitate a activității;

| (f) | următoarele informații privind organizarea operațiunilor și a activităților instituției de credit solicitante:






  (i) | o prezentare a externalizării externe și intragrup care sprijină activitățile de control intern sau operațiunile instituției de credit solicitante, inclusiv informații cu privire la toate elementele următoare:






  1. | furnizorul serviciilor externalizate; |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

următoarele informații privind organizarea operațiunilor și a activităților instituției de credit solicitante:

(i)

o prezentare a externalizării externe și intragrup care sprijină activitățile de control intern sau operațiunile instituției de credit solicitante, inclusiv informații cu privire la toate elementele următoare:

1.

furnizorul serviciilor externalizate;

| 2. | orice legătură a furnizorului serviciilor externalizate cu instituția de credit solicitantă; |
| --- | --- |

2.

orice legătură a furnizorului serviciilor externalizate cu instituția de credit solicitantă;

| 3. | locația furnizorului serviciilor externalizate; |
| --- | --- |

3.

locația furnizorului serviciilor externalizate;

| 4. | justificarea externalizării; |
| --- | --- |

4.

justificarea externalizării;

| 5. | resursele umane ale furnizorului serviciilor externalizate; |
| --- | --- |

5.

resursele umane ale furnizorului serviciilor externalizate;

| 6. | sistemul de control intern al instituției de credit solicitante pentru gestionarea externalizării; |
| --- | --- |

6.

sistemul de control intern al instituției de credit solicitante pentru gestionarea externalizării;

| 7. | orice planuri de urgență prevăzute pentru situația în care furnizorul serviciilor externalizate nu poate asigura continuitatea serviciului; |
| --- | --- |

7.

orice planuri de urgență prevăzute pentru situația în care furnizorul serviciilor externalizate nu poate asigura continuitatea serviciului;

| 8. | orice funcții reținute în ceea ce privește activitățile externalizate; |
| --- | --- |

8.

orice funcții reținute în ceea ce privește activitățile externalizate;

| (ii) | o prezentare a responsabilităților de supraveghere și a mecanismelor, a sistemelor și a controalelor pentru fiecare funcție externalizată care este esențială sau importantă pentru gestionarea și operațiunile instituției de credit solicitante; |
| --- | --- |

(ii)

o prezentare a responsabilităților de supraveghere și a mecanismelor, a sistemelor și a controalelor pentru fiecare funcție externalizată care este esențială sau importantă pentru gestionarea și operațiunile instituției de credit solicitante;

| (iii) | o prezentare a acordurilor și a mecanismelor privind nivelul serviciilor pentru fiecare funcție externalizată care este esențială sau importantă pentru gestionarea și operațiunile instituției de credit solicitante; |
| --- | --- |

(iii)

o prezentare a acordurilor și a mecanismelor privind nivelul serviciilor pentru fiecare funcție externalizată care este esențială sau importantă pentru gestionarea și operațiunile instituției de credit solicitante;

| (iv) | o descriere a infrastructurii IT a instituției de credit solicitante, inclusiv a sistemelor utilizate sau care urmează să fie utilizate, a modalităților sale de găzduire, a organizării funcției IT, a structurii IT, a strategiei IT și a guvernanței IT, a politicilor și procedurilor de securitate informatică, precum și a oricăror sisteme și controale existente sau care urmează să fie instituite pentru furnizarea de servicii bancare electronice. |
| --- | --- |

(iv)

o descriere a infrastructurii IT a instituției de credit solicitante, inclusiv a sistemelor utilizate sau care urmează să fie utilizate, a modalităților sale de găzduire, a organizării funcției IT, a structurii IT, a strategiei IT și a guvernanței IT, a politicilor și procedurilor de securitate informatică, precum și a oricăror sisteme și controale existente sau care urmează să fie instituite pentru furnizarea de servicii bancare electronice.

(2)   Cererea de înregistrare ca instituție de credit trebuie să conțină numele, adresa și datele de contact ale societății de audit sau ale auditorilor legali ai instituției de credit solicitante.

Articolul 6

Informații despre capitalul instituției de credit solicitante la momentul autorizării acesteia

(1)   Cererea de autorizare ca instituție de credit trebuie să conțină dovezi privind capitalul emis, capitalul vărsat și capitalul nevărsat al instituției de credit solicitante și să precizeze tipurile și cuantumul fondurilor proprii care corespund capitalului inițial.

(2)   În cazul în care, în momentul depunerii cererii de autorizare ca instituție de credit, capitalul inițial nu este vărsat integral, în cererea de autorizare ca instituție de credit trebuie să se prezinte planul și termenul de punere în aplicare pentru a se asigura vărsarea integrală a capitalului inițial înainte de intrarea în vigoare a autorizației de începere a activității ca instituție de credit.

(3)   Cererea de autorizare ca instituție de credit trebuie să conțină o explicație a surselor de finanțare disponibile pentru fondurile proprii și, dacă sunt disponibile, dovezi privind disponibilitatea respectivelor surse de finanțare, inclusiv:

| (a) | un rezumat al utilizării resurselor financiare private, inclusiv disponibilitatea și sursa acestora; |
| --- | --- |

(a)

un rezumat al utilizării resurselor financiare private, inclusiv disponibilitatea și sursa acestora;

| (b) | un rezumat al accesului la piețele financiare, inclusiv detalii privind instrumentele financiare emise sau care urmează să fie emise; |
| --- | --- |

(b)

un rezumat al accesului la piețele financiare, inclusiv detalii privind instrumentele financiare emise sau care urmează să fie emise;

| (c) | un rezumat al acordurilor sau al contractelor încheiate cu privire la fondurile proprii, inclusiv, în ceea ce privește fondurile luate cu împrumut sau fondurile care se preconizează că vor fi luate cu împrumut, numele creditorilor și detaliile privind facilitățile acordate, utilizarea veniturilor și, în cazul în care creditorul nu este o instituție financiară supravegheată, informații privind originea fondurilor luate cu împrumut sau privind fondurile care se preconizează că vor fi luate cu împrumut; |
| --- | --- |

(c)

un rezumat al acordurilor sau al contractelor încheiate cu privire la fondurile proprii, inclusiv, în ceea ce privește fondurile luate cu împrumut sau fondurile care se preconizează că vor fi luate cu împrumut, numele creditorilor și detaliile privind facilitățile acordate, utilizarea veniturilor și, în cazul în care creditorul nu este o instituție financiară supravegheată, informații privind originea fondurilor luate cu împrumut sau privind fondurile care se preconizează că vor fi luate cu împrumut;

| (d) | identitatea prestatorului de servicii de plată utilizat pentru a transfera resursele financiare către instituția de credit solicitantă. |
| --- | --- |

(d)

identitatea prestatorului de servicii de plată utilizat pentru a transfera resursele financiare către instituția de credit solicitantă.

(4)   Cererea de autorizare ca instituție de credit trebuie să conțină o evaluare a cuantumurilor, a tipurilor și a distribuției capitalului intern pe care instituția de credit solicitantă le consideră adecvate pentru a acoperi natura și nivelul riscurilor la care instituția de credit solicitantă va fi sau ar putea fi expusă, precum și o analiză, inclusiv proiecții, care să arate că resursele de capital vor fi suficiente pentru a îndeplini cerințele de fonduri proprii odată ce instituția de credit a fost autorizată și ulterior, pentru o perioadă de cel puțin trei ani de la autorizarea ca instituție de credit în condiții de criză gravă, dar plauzibilă.

Scenariul de criză și metodologia corespunzătoare menționate la primul paragraf țin seama de scenariul și metodologia utilizate în cel mai recent test de stres prudențial anual efectuat de autoritatea competentă în temeiul articolului 100 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE, în cazul în care s-a efectuat vreun astfel de test de stres prudențial, iar informațiile se furnizează atât pentru instituția de credit solicitantă pe bază individuală, cât și pentru situația consolidată, dacă este cazul.

Articolul 7

Informații despre conducerea efectivă a instituției de credit solicitante

(1)   Cererea de autorizare ca instituție de credit trebuie să conțină informațiile menționate în anexa I cu privire la fiecare dintre membrii propuși sau numiți ai organului de conducere al instituției de credit solicitante.

(2)   În cazul în care autoritatea competentă consideră că instituția de credit solicitantă este o instituție semnificativă din punctul de vedere al dimensiunii, al organizării interne și al naturii, amplorii și complexității activităților sale, astfel cum se menționează la articolul 76 alineatul (3) din Directiva 2013/36/UE, cererea de autorizare ca instituție de credit trebuie să conțină, pentru coordonatorii funcțiilor de control intern și directorul financiar, în cazul în care aceștia nu fac parte din organul de conducere, informațiile menționate în anexa I, cu excepția informațiilor menționate la punctul 1 literele (f) și (g) și la punctele 2, 4 și 5 din anexa respectivă.

(3)   Cererea de autorizare ca instituție de credit trebuie să conțină o descriere a competențelor, a sarcinilor individuale, a îndatoririlor și a substituenților membrilor propuși sau numiți ai organului de conducere al instituției de credit solicitante și, în cazul instituțiilor de credit solicitante menționate la alineatul (2), ale coordonatorilor funcțiilor de control intern și ale directorului financiar care nu fac parte din organul de conducere.

(4)   În sensul prezentului articol, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „director financiar” înseamnă persoana care este responsabilă în general cu gestionarea resurselor financiare, planificarea financiară și raportarea financiară; |
| --- | --- |

(a)

„director financiar” înseamnă persoana care este responsabilă în general cu gestionarea resurselor financiare, planificarea financiară și raportarea financiară;

| (b) | „funcție de control” înseamnă o funcție independentă de unitățile operaționale pe care le controlează și care este responsabilă să furnizeze o evaluare obiectivă a riscurilor instituției de credit, să le analizeze sau să prezinte rapoarte cu privire la acestea, și care include funcția de gestionare a riscurilor, funcția de asigurare a conformității și funcția de audit intern; |
| --- | --- |

(b)

„funcție de control” înseamnă o funcție independentă de unitățile operaționale pe care le controlează și care este responsabilă să furnizeze o evaluare obiectivă a riscurilor instituției de credit, să le analizeze sau să prezinte rapoarte cu privire la acestea, și care include funcția de gestionare a riscurilor, funcția de asigurare a conformității și funcția de audit intern;

| (c) | „coordonatori ai funcțiilor de control intern” înseamnă persoanele de la cel mai înalt nivel ierarhic responsabile cu gestionarea efectivă a desfășurării zilnice a funcțiilor independente de gestionare a riscurilor, de asigurare a conformității și de audit. |
| --- | --- |

(c)

„coordonatori ai funcțiilor de control intern” înseamnă persoanele de la cel mai înalt nivel ierarhic responsabile cu gestionarea efectivă a desfășurării zilnice a funcțiilor independente de gestionare a riscurilor, de asigurare a conformității și de audit.

Articolul 8

Informații cu privire la acționari sau asociați cu participații calificate în instituția de credit solicitantă

(1)   Cererea de autorizare ca instituție de credit trebuie să conțină informațiile menționate în anexa II punctul 1 cu privire la toate persoanele fizice și juridice și alte entități care dețin sau vor deține, în cazul obținerii autorizației, o participație calificată în instituția de credit și informații despre participațiile acestora.

(2)   Dacă persoana menționată la alineatul (1) este o persoană fizică, cererea de autorizare ca instituție de credit trebuie să conțină, în plus față de informațiile menționate la alineatul (1), informațiile menționate în anexa II punctul 2.

(3)   Dacă persoana menționată la alineatul (1) este o persoană juridică sau o entitate care nu este o persoană juridică și care deține sau va deține participația calificată în nume propriu, cererea de autorizare ca instituție de credit trebuie să conțină, în plus față de informațiile menționate la alineatul (1), informațiile menționate în anexa II punctul 3.

(4)   Dacă există deja o fiducie sau va fi creată o fiducie ca urmare a subscrierii unei persoane la capitalul social al instituției de credit solicitante, cererea de autorizare ca instituție de credit trebuie să conțină, în plus față de informațiile menționate la alineatul (1), informațiile menționate în anexa II punctul 4.

(5)   Dacă o persoană deține sau, în cazul obținerii autorizației, va deține o participație calificată în respectiva instituție de credit și este membră a unei entități care nu este persoană juridică, iar participația calificată în instituția de credit va fi tratată ca activ al entității respective, cererea de autorizare ca instituție de credit trebuie să conțină următoarele informații:

| (a) | identitatea tuturor membrilor entității respective, împreună cu informațiile menționate în anexa II punctul 2, în cazul în care membrii respectivi sunt persoane fizice, sau informațiile menționate la punctul 3 din anexa respectivă, în cazul în care membrii respectivi sunt persoane juridice; |
| --- | --- |

(a)

identitatea tuturor membrilor entității respective, împreună cu informațiile menționate în anexa II punctul 2, în cazul în care membrii respectivi sunt persoane fizice, sau informațiile menționate la punctul 3 din anexa respectivă, în cazul în care membrii respectivi sunt persoane juridice;

| (b) | un rezumat al clauzelor acordului sau acordurilor care reglementează entitatea. |
| --- | --- |

(b)

un rezumat al clauzelor acordului sau acordurilor care reglementează entitatea.

Articolul 9

Informații despre cei mai mari 20 de acționari sau asociați ai instituției de credit solicitante, alții decât acționarii sau asociații care dețin participații calificate

În cazul în care nicio persoană sau altă entitate nu deține sau, în cazul obținerii autorizației, nu va deține o participație calificată în instituția de credit, cererea de autorizare ca instituție de credit trebuie să conțină:

| (a) | diagrama menționată în anexa II punctul 1 litera (a); |
| --- | --- |

(a)

diagrama menționată în anexa II punctul 1 litera (a);

| (b) | informațiile menționate în lista din anexa II punctul 1 litera (b); |
| --- | --- |

(b)

informațiile menționate în lista din anexa II punctul 1 litera (b);

| (c) | o listă a celor mai mari 20 de acționari sau asociați ai instituției de credit solicitante, după caz; |
| --- | --- |

(c)

o listă a celor mai mari 20 de acționari sau asociați ai instituției de credit solicitante, după caz;

| (d) | în cazul în care instituția de credit are mai puțin de 20 de acționari sau asociați, o listă a tuturor acționarilor sau membrilor săi; |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care instituția de credit are mai puțin de 20 de acționari sau asociați, o listă a tuturor acționarilor sau membrilor săi;

| (e) | informații din care să reiasă dacă vreunul dintre acționarii sau asociații menționați la litera (c) sau (d) face obiectul supravegherii de către o autoritate competentă. |
| --- | --- |

(e)

informații din care să reiasă dacă vreunul dintre acționarii sau asociații menționați la litera (c) sau (d) face obiectul supravegherii de către o autoritate competentă.

Articolul 10

Informații suplimentare

(1)   Autoritățile competente pot impune ca o cerere de autorizare ca instituție de credit să conțină informații suplimentare față de informațiile menționate la articolele 1-9, cu condiția ca informațiile respective să îndeplinească ambele condiții următoare:

| (a) | informațiile suplimentare sunt necesare pentru a se verifica dacă au fost îndeplinite toate cerințele de autorizare stabilite de statul membru în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE; |
| --- | --- |

(a)

informațiile suplimentare sunt necesare pentru a se verifica dacă au fost îndeplinite toate cerințele de autorizare stabilite de statul membru în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE;

| (b) | cantitatea de informații solicitate este proporțională cu scopul verificării menționate la litera (a), iar informațiile sunt relevante pentru verificarea respectivă. |
| --- | --- |

(b)

cantitatea de informații solicitate este proporțională cu scopul verificării menționate la litera (a), iar informațiile sunt relevante pentru verificarea respectivă.

(2)   În cazuri justificate în mod corespunzător, în urma evaluării informațiilor prezentate în cererea de autorizare ca instituție de credit, autoritățile competente îi pot solicita instituției de credit solicitante să furnizeze informații sau explicații suplimentare, atunci când autoritățile respective consideră că este necesar să verifice dacă au fost îndeplinite toate cerințele de autorizare.

(3)   Informațiile conținute în cererea de autorizare ca instituție de credit trebuie să fie adevărate, exacte și complete până la momentul autorizării. Instituția de credit solicitantă informează autoritatea competentă cu privire la orice modificare a informațiilor furnizate în cererea inițială. Autoritățile competente pot solicita informații din care să reiasă dacă au avut loc modificări după depunerea cererii și înainte de începerea activităților.

Articolul 11

Derogare

Autoritățile competente pot deroga de la cerința de a furniza toate informațiile menționate la articolele 1-9 sau o parte a acestora în cazul în care este îndeplinită oricare dintre următoarele condiții:

| (a) | autoritatea competentă deține deja informațiile, iar informațiile sunt în continuare adevărate, exacte, complete și actualizate în ziua în care este acordată autorizația și sunt certificate ca atare de către instituția de credit solicitantă; |
| --- | --- |

(a)

autoritatea competentă deține deja informațiile, iar informațiile sunt în continuare adevărate, exacte, complete și actualizate în ziua în care este acordată autorizația și sunt certificate ca atare de către instituția de credit solicitantă;

| (b) | cerința de a furniza informații face obiectul unei derogări, astfel cum se prevede la articolul 21 din Directiva 2013/36/UE. |
| --- | --- |

(b)

cerința de a furniza informații face obiectul unei derogări, astfel cum se prevede la articolul 21 din Directiva 2013/36/UE.

Articolul 12

Obstacole potențiale în calea supravegherii efective

Atunci când evaluează dacă există obstacole potențiale în calea supravegherii efective, astfel cum se menționează la articolul 14 alineatul (3) din Directiva 2013/36/UE, autoritățile competente iau în considerare toate informațiile relevante și țin cont de:

| (a) | interacțiunile dintre actele cu putere de lege și actele administrative ale unei țări terțe care reglementează persoanele fizice sau juridice cu care instituția de credit are sau, în cazul obținerii autorizației, va avea legături strânse, eventualele dificultăți legate de asigurarea respectării acelor acte cu putere de lege și acte administrative și eventualele dificultăți legate de obținerea de informații de la autoritățile din țările terțe respective sau de la astfel de persoane; |
| --- | --- |

(a)

interacțiunile dintre actele cu putere de lege și actele administrative ale unei țări terțe care reglementează persoanele fizice sau juridice cu care instituția de credit are sau, în cazul obținerii autorizației, va avea legături strânse, eventualele dificultăți legate de asigurarea respectării acelor acte cu putere de lege și acte administrative și eventualele dificultăți legate de obținerea de informații de la autoritățile din țările terțe respective sau de la astfel de persoane;

| (b) | posibilitatea de a face schimb de informații cu eventuala autoritate care supraveghează persoanele care au legături strânse cu instituția de credit; |
| --- | --- |

(b)

posibilitatea de a face schimb de informații cu eventuala autoritate care supraveghează persoanele care au legături strânse cu instituția de credit;

| (c) | complexitatea și transparența structurii grupului instituției de credit sau a persoanei ori persoanelor care au legături strânse; |
| --- | --- |

(c)

complexitatea și transparența structurii grupului instituției de credit sau a persoanei ori persoanelor care au legături strânse;

| (d) | locația membrilor grupului instituției de credit sau a persoanei ori persoanelor care au legături strânse; |
| --- | --- |

(d)

locația membrilor grupului instituției de credit sau a persoanei ori persoanelor care au legături strânse;

| (e) | activitățile desfășurate sau care urmează să fie desfășurate de membrii grupului instituției de credit sau de persoana ori persoanele care au legături strânse. |
| --- | --- |

(e)

activitățile desfășurate sau care urmează să fie desfășurate de membrii grupului instituției de credit sau de persoana ori persoanele care au legături strânse.

Articolul 13

Intrarea în vigoare și data aplicării

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la [OP: vă rugăm să introduceți data – șase luni de la intrarea în vigoare].

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 iunie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 27.6.2013, p. 338.

1

(2)  Directiva 2014/49/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 privind schemele de garantare a depozitelor (JO L 173, 12.6.2014, p. 149).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 12).

3

(4)  Directiva (UE) 2017/1132 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2017 privind anumite aspecte ale dreptului societăților comerciale (JO L 169, 30.6.2017, p. 46).

4

(5)  Directiva 2001/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 aprilie 2001 privind reorganizarea și lichidarea instituțiilor de credit (JO L 125, 5.5.2001, p. 15).

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

6

(7)  Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a firmelor de investiții și de modificare a Directivei 82/891/CEE a Consiliului și a Directivelor 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE, 2011/35/UE, 2012/30/UE și 2013/36/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Regulamentelor (UE) nr. 1093/2010 și (UE) nr. 648/2012 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 173, 12.6.2014, p. 190).

7

---

ANEXA I

Informații despre conducerea efectivă a instituției de credit solicitante

1.

| (a) | numele complet al persoanei și, dacă este diferit, numele la naștere; |
| --- | --- |

(a)

numele complet al persoanei și, dacă este diferit, numele la naștere;

| (b) | sexul, locul și data nașterii, adresa și datele de contact ale persoanei, cetățenia și numărul personal de identificare sau copia unei cărți de identitate ori a unui document echivalent; |
| --- | --- |

(b)

sexul, locul și data nașterii, adresa și datele de contact ale persoanei, cetățenia și numărul personal de identificare sau copia unei cărți de identitate ori a unui document echivalent;

| (c) | detalii privind funcția deținută sau care urmează să fie deținută de persoana în cauză, inclusiv dacă funcția este executivă sau neexecutivă, data de începere sau data planificată de începere și durata mandatului, precum și o descriere a principalelor îndatoriri și responsabilități ale persoanei; |
| --- | --- |

(c)

detalii privind funcția deținută sau care urmează să fie deținută de persoana în cauză, inclusiv dacă funcția este executivă sau neexecutivă, data de începere sau data planificată de începere și durata mandatului, precum și o descriere a principalelor îndatoriri și responsabilități ale persoanei;

| (d) | un curriculum vitae care să conțină detalii privind studiile și experiența (inclusiv experiența profesională, calificările academice și alte formări relevante), inclusiv denumirea și natura tuturor organizațiilor pentru care persoana a lucrat, precum și natura și durata funcțiilor îndeplinite, evidențiind în special eventualele activități din sfera funcției avute în vedere, relevante pentru experiența bancară sau de management; |
| --- | --- |

(d)

un curriculum vitae care să conțină detalii privind studiile și experiența (inclusiv experiența profesională, calificările academice și alte formări relevante), inclusiv denumirea și natura tuturor organizațiilor pentru care persoana a lucrat, precum și natura și durata funcțiilor îndeplinite, evidențiind în special eventualele activități din sfera funcției avute în vedere, relevante pentru experiența bancară sau de management;

| (e) | o listă a persoanelor de referință, inclusiv datele de contact, de preferință de la angajatorii din sectorul bancar sau al serviciilor financiare, care să cuprindă numele complet, instituția, funcția, numărul de telefon, adresa de e-mail, natura relației profesionale și informații privind existența, în prezent sau în trecut, a unei relații fără caracter profesional cu această persoană; |
| --- | --- |

(e)

o listă a persoanelor de referință, inclusiv datele de contact, de preferință de la angajatorii din sectorul bancar sau al serviciilor financiare, care să cuprindă numele complet, instituția, funcția, numărul de telefon, adresa de e-mail, natura relației profesionale și informații privind existența, în prezent sau în trecut, a unei relații fără caracter profesional cu această persoană;

| (f) | antecedentele, inclusiv toate elementele următoare:






  (i) | cazierul judiciar și informațiile relevante privind investigațiile și procedurile penale, cauzele civile și administrative relevante și măsurile disciplinare, inclusiv descalificarea ca administrator al unei societăți, falimentul, insolvența și proceduri similare, atestate prin intermediul unui certificat oficial sau, în cazul în care un astfel de certificat nu există, prin orice sursă fiabilă de informații privind absența condamnărilor, a investigațiilor și a procedurilor penale; |
| --- | --- | --- |

(f)

antecedentele, inclusiv toate elementele următoare:

(i)

cazierul judiciar și informațiile relevante privind investigațiile și procedurile penale, cauzele civile și administrative relevante și măsurile disciplinare, inclusiv descalificarea ca administrator al unei societăți, falimentul, insolvența și proceduri similare, atestate prin intermediul unui certificat oficial sau, în cazul în care un astfel de certificat nu există, prin orice sursă fiabilă de informații privind absența condamnărilor, a investigațiilor și a procedurilor penale;

| (ii) | o declarație în care să se precizeze dacă este pe rol vreo procedură penală ori dacă persoana în cauză sau orice organizație condusă de aceasta a fost implicată în calitate de debitor într-o procedură de insolvență sau într-o procedură comparabilă; |
| --- | --- |

(ii)

o declarație în care să se precizeze dacă este pe rol vreo procedură penală ori dacă persoana în cauză sau orice organizație condusă de aceasta a fost implicată în calitate de debitor într-o procedură de insolvență sau într-o procedură comparabilă;

| (iii) | informații privind investigațiile, procedurile de executare sau sancțiunile impuse de către o autoritate de supraveghere care au vizat, direct sau indirect, persoana în cauză; |
| --- | --- |

(iii)

informații privind investigațiile, procedurile de executare sau sancțiunile impuse de către o autoritate de supraveghere care au vizat, direct sau indirect, persoana în cauză;

| (iv) | informații privind refuzul înregistrării, autorizării, acordării calității de membru sau licenței pentru desfășurarea de activități economice sau profesionale, retragerea, revocarea sau încetarea unei astfel de înregistrări, autorizări, calități de membru sau licențe sau excluderea dintr-un organism guvernamental sau de reglementare sau dintr-un organism ori asociație profesională;






  — | informații privind concedierea sau demiterea dintr-o poziție de încredere ori dintr-o relație fiduciară sau o situație similară sau privind faptul că persoanei i s-a cerut să demisioneze dintr-o astfel de poziție, cu excepția disponibilizărilor; |
| --- | --- | --- |

(iv)

informații privind refuzul înregistrării, autorizării, acordării calității de membru sau licenței pentru desfășurarea de activități economice sau profesionale, retragerea, revocarea sau încetarea unei astfel de înregistrări, autorizări, calități de membru sau licențe sau excluderea dintr-un organism guvernamental sau de reglementare sau dintr-un organism ori asociație profesională;

—

informații privind concedierea sau demiterea dintr-o poziție de încredere ori dintr-o relație fiduciară sau o situație similară sau privind faptul că persoanei i s-a cerut să demisioneze dintr-o astfel de poziție, cu excepția disponibilizărilor;

| — | informații din care să reiasă dacă o altă autoritate competentă a evaluat reputația persoanei în cauză în calitate de achizitor sau de persoană care conduce activitatea unei instituții, inclusiv identitatea autorității respective, data evaluării și informații privind rezultatul evaluării respective, precum și consimțământul persoanei în cauză, dacă este necesar, privind obținerea acestor informații cu scopul de a putea prelucra și utiliza informațiile furnizate pentru evaluarea adecvării; |
| --- | --- |

—

informații din care să reiasă dacă o altă autoritate competentă a evaluat reputația persoanei în cauză în calitate de achizitor sau de persoană care conduce activitatea unei instituții, inclusiv identitatea autorității respective, data evaluării și informații privind rezultatul evaluării respective, precum și consimțământul persoanei în cauză, dacă este necesar, privind obținerea acestor informații cu scopul de a putea prelucra și utiliza informațiile furnizate pentru evaluarea adecvării;

| — | informații din care să reiasă dacă o autoritate dintr-un alt sector, nefinanciar, a evaluat persoana în cauză, inclusiv identitatea autorității respective și informații privind rezultatul evaluării respective; |
| --- | --- |

—

informații din care să reiasă dacă o autoritate dintr-un alt sector, nefinanciar, a evaluat persoana în cauză, inclusiv identitatea autorității respective și informații privind rezultatul evaluării respective;

| (g) | o descriere a tuturor intereselor financiare și nefinanciare care ar putea crea potențiale conflicte de interese, inclusiv, dar fără a se limita la:






  (i) | orice interese financiare, inclusiv împrumuturi, participații sau garanții, indiferent dacă au fost acordate sau primite, precum și orice interese sau legături nefinanciare, inclusiv ale rudelor apropiate, cum ar fi soț/soție, partener înregistrat, concubin, copil, părinte sau altă rudă cu care persoana își împarte locuința, între persoana respectivă sau rudele sale apropiate sau orice societate cu care persoana în cauză are legături strânse și instituția de credit solicitantă, întreprinderea-mamă sau filialele acesteia, inclusiv orice membru al organului de conducere, coordonatorul unei funcții de control intern sau directorul financiar sau orice persoană care deține o participație calificată în instituția de credit solicitantă; |
| --- | --- | --- |

(g)

o descriere a tuturor intereselor financiare și nefinanciare care ar putea crea potențiale conflicte de interese, inclusiv, dar fără a se limita la:

(i)

orice interese financiare, inclusiv împrumuturi, participații sau garanții, indiferent dacă au fost acordate sau primite, precum și orice interese sau legături nefinanciare, inclusiv ale rudelor apropiate, cum ar fi soț/soție, partener înregistrat, concubin, copil, părinte sau altă rudă cu care persoana își împarte locuința, între persoana respectivă sau rudele sale apropiate sau orice societate cu care persoana în cauză are legături strânse și instituția de credit solicitantă, întreprinderea-mamă sau filialele acesteia, inclusiv orice membru al organului de conducere, coordonatorul unei funcții de control intern sau directorul financiar sau orice persoană care deține o participație calificată în instituția de credit solicitantă;

| (ii) | dacă persoana în cauză desfășoară sau nu o activitate comercială, are o relație comercială sau a avut astfel de relații în ultimii doi ani cu oricare dintre persoanele enumerate la litera (f) sau dacă este implicată în vreo procedură judiciară împotriva unor astfel de persoane; |
| --- | --- |

(ii)

dacă persoana în cauză desfășoară sau nu o activitate comercială, are o relație comercială sau a avut astfel de relații în ultimii doi ani cu oricare dintre persoanele enumerate la litera (f) sau dacă este implicată în vreo procedură judiciară împotriva unor astfel de persoane;

| (iii) | dacă persoana în cauză și rudele sale apropiate au sau nu interese concurente cu instituția de credit solicitantă, cu întreprinderea-mamă sau cu filialele acesteia; |
| --- | --- |

(iii)

dacă persoana în cauză și rudele sale apropiate au sau nu interese concurente cu instituția de credit solicitantă, cu întreprinderea-mamă sau cu filialele acesteia;

| (iv) | dacă persoana în cauză este propusă sau nu în numele unui acționar semnificativ sau al unui membru care deține o participație calificată și, în acest caz, identitatea acționarului sau a membrului respectiv; |
| --- | --- |

(iv)

dacă persoana în cauză este propusă sau nu în numele unui acționar semnificativ sau al unui membru care deține o participație calificată și, în acest caz, identitatea acționarului sau a membrului respectiv;

| (v) | orice obligații financiare față de instituția de credit solicitantă, față de întreprinderea-mamă sau filialele acesteia; |
| --- | --- |

(v)

orice obligații financiare față de instituția de credit solicitantă, față de întreprinderea-mamă sau filialele acesteia;

| (vi) | orice funcție cu influență politică națională sau locală deținută în ultimii doi ani; |
| --- | --- |

(vi)

orice funcție cu influență politică națională sau locală deținută în ultimii doi ani;

| (vii) | în cazul în care este identificat un conflict de interese semnificativ, o declarație privind modul în care conflictul respectiv a fost atenuat sau remediat în mod satisfăcător, inclusiv o trimitere la partea relevantă a politicii instituției în materie de conflicte de interese sau la orice modalități specifice de gestionare sau de atenuare a conflictelor; |
| --- | --- |

(vii)

în cazul în care este identificat un conflict de interese semnificativ, o declarație privind modul în care conflictul respectiv a fost atenuat sau remediat în mod satisfăcător, inclusiv o trimitere la partea relevantă a politicii instituției în materie de conflicte de interese sau la orice modalități specifice de gestionare sau de atenuare a conflictelor;

| (h) | detalii prin care să se demonstreze că persoana în cauză poate dedica suficient timp exercitării mandatului, inclusiv:






  (i) | timpul minim estimat, pe an și pe lună, pe care persoana îl va consacra exercitării funcțiilor sale din cadrul instituției de credit solicitante; |
| --- | --- | --- |

(h)

detalii prin care să se demonstreze că persoana în cauză poate dedica suficient timp exercitării mandatului, inclusiv:

(i)

timpul minim estimat, pe an și pe lună, pe care persoana îl va consacra exercitării funcțiilor sale din cadrul instituției de credit solicitante;

| (ii) | o listă a mandatelor predominant comerciale pe care le deține persoana și dacă se aplică articolul 91 alineatul (4) din Directiva 2013/36/UE; |
| --- | --- |

(ii)

o listă a mandatelor predominant comerciale pe care le deține persoana și dacă se aplică articolul 91 alineatul (4) din Directiva 2013/36/UE;

| (iii) | în cazul în care se aplică regulile de calculare a numărului de funcții de conducere deținute, o explicație a eventualelor sinergii care există între societăți; |
| --- | --- |

(iii)

în cazul în care se aplică regulile de calculare a numărului de funcții de conducere deținute, o explicație a eventualelor sinergii care există între societăți;

| (iv) | o listă a mandatelor care vizează în principal activități necomerciale sau care sunt instituite exclusiv în scopul gestionării intereselor economice ale persoanei în cauză; |
| --- | --- |

(iv)

o listă a mandatelor care vizează în principal activități necomerciale sau care sunt instituite exclusiv în scopul gestionării intereselor economice ale persoanei în cauză;

| (v) | dimensiunea societăților sau a organizațiilor în care sunt deținute mandatele menționate la punctul (iv), inclusiv activele totale, dacă societatea este sau nu cotată la bursă și numărul de angajați ai societăților sau ai organizațiilor respective; |
| --- | --- |

(v)

dimensiunea societăților sau a organizațiilor în care sunt deținute mandatele menționate la punctul (iv), inclusiv activele totale, dacă societatea este sau nu cotată la bursă și numărul de angajați ai societăților sau ai organizațiilor respective;

| (vi) | o listă a oricăror responsabilități suplimentare asociate mandatelor menționate la prezenta literă (g) punctul (v), inclusiv prezidarea unui comitet; |
| --- | --- |

(vi)

o listă a oricăror responsabilități suplimentare asociate mandatelor menționate la prezenta literă (g) punctul (v), inclusiv prezidarea unui comitet;

| (vii) | timpul estimat, în zile pe an, dedicat fiecărui mandat; |
| --- | --- |

(vii)

timpul estimat, în zile pe an, dedicat fiecărui mandat;

| (viii) | numărul de reuniuni pe an dedicat fiecărui mandat. |
| --- | --- |

(viii)

numărul de reuniuni pe an dedicat fiecărui mandat.

2.

O descriere a oricărui comitet al organului de conducere care este planificat în momentul depunerii cererii de autorizare ca instituție de credit, inclusiv membrii și competențele acestuia.

3.

| (a) | procesele-verbale relevante ale consiliului de administrație; |
| --- | --- |

(a)

procesele-verbale relevante ale consiliului de administrație;

| (b) | evaluarea adecvării sau documentul referitor la aceasta; |
| --- | --- |

(b)

evaluarea adecvării sau documentul referitor la aceasta;

| (c) | o declarație în care să se precizeze dacă, în urma evaluării, persoana în cauză are sau nu experiența necesară și, în acest ultim caz, detalii privind planul de formare impus, inclusiv conținutul, furnizorul și data până la care planul de formare va fi încheiat. |
| --- | --- |

(c)

o declarație în care să se precizeze dacă, în urma evaluării, persoana în cauză are sau nu experiența necesară și, în acest ultim caz, detalii privind planul de formare impus, inclusiv conținutul, furnizorul și data până la care planul de formare va fi încheiat.

4.

O declarație privind evaluarea globală efectuată de instituția de credit solicitantă cu privire la adecvarea colectivă a organului de conducere, inclusiv procesele-verbale relevante ale consiliului de administrație sau raportul ori documentele de evaluare a adecvării.

5.

O descriere a modului în care a fost luată în considerare diversitatea calităților și a competențelor la selectarea membrilor organului de conducere.

---

ANEXA II

Informații care să le permită autorităților competente să evalueze acționarii sau membrii care dețin participații calificate

1.

| (a) | o diagramă care să prezinte structura acționariatului instituției de credit solicitante, inclusiv defalcarea capitalului și a drepturilor de vot; |
| --- | --- |

(a)

o diagramă care să prezinte structura acționariatului instituției de credit solicitante, inclusiv defalcarea capitalului și a drepturilor de vot;

| (b) | numele tuturor persoanelor și entităților care dețin sau vor deține participații calificate, indicându-se, pentru fiecare astfel de persoană sau entitate:






  (i) | numărul și tipul de acțiuni sau alte participații subscrise sau care urmează să fie subscrise; |
| --- | --- | --- |

(b)

numele tuturor persoanelor și entităților care dețin sau vor deține participații calificate, indicându-se, pentru fiecare astfel de persoană sau entitate:

(i)

numărul și tipul de acțiuni sau alte participații subscrise sau care urmează să fie subscrise;

| (ii) | valoarea nominală a unor astfel de acțiuni sau de alte participații; |
| --- | --- |

(ii)

valoarea nominală a unor astfel de acțiuni sau de alte participații;

| (iii) | eventuala primă plătită sau care urmează să fie plătită; |
| --- | --- |

(iii)

eventuala primă plătită sau care urmează să fie plătită;

| (iv) | orice garanții sau sarcini create în legătură cu astfel de acțiuni sau de alte participații, inclusiv identitatea părților garantate; |
| --- | --- |

(iv)

orice garanții sau sarcini create în legătură cu astfel de acțiuni sau de alte participații, inclusiv identitatea părților garantate;

| (v) | dacă este cazul, orice angajamente asumate de astfel de persoane sau entități cu scopul de a se asigura faptul că instituția de credit solicitantă va respecta cerințele prudențiale aplicabile; |
| --- | --- |

(v)

dacă este cazul, orice angajamente asumate de astfel de persoane sau entități cu scopul de a se asigura faptul că instituția de credit solicitantă va respecta cerințele prudențiale aplicabile;

| (c) | detalii cu privire la motivele financiare sau de afaceri ale persoanelor sau ale altor entități menționate la litera (b) pentru deținerea participației respective și detalii privind strategia lor referitoare la participație, inclusiv perioada pentru care persoanele sau entitățile respective intenționează să dețină participația și orice intenție de a spori, a reduce sau a menține nivelul participației în viitorul previzibil; |
| --- | --- |

(c)

detalii cu privire la motivele financiare sau de afaceri ale persoanelor sau ale altor entități menționate la litera (b) pentru deținerea participației respective și detalii privind strategia lor referitoare la participație, inclusiv perioada pentru care persoanele sau entitățile respective intenționează să dețină participația și orice intenție de a spori, a reduce sau a menține nivelul participației în viitorul previzibil;

| (d) | detalii privind intențiile persoanelor sau ale altor entități în legătură cu instituția de credit solicitantă și la influența pe care aceste persoane sau entități intenționează să o exercite asupra instituției de credit solicitante, inclusiv în ceea ce privește politica în materie de dividende, detalii cu privire la dezvoltarea strategică și alocarea resurselor instituției de credit solicitante, precum și detalii privind intenția acestor persoane sau entități de a acționa sau nu în calitate de acționari minoritari activi, inclusiv justificarea acestei intenții; |
| --- | --- |

(d)

detalii privind intențiile persoanelor sau ale altor entități în legătură cu instituția de credit solicitantă și la influența pe care aceste persoane sau entități intenționează să o exercite asupra instituției de credit solicitante, inclusiv în ceea ce privește politica în materie de dividende, detalii cu privire la dezvoltarea strategică și alocarea resurselor instituției de credit solicitante, precum și detalii privind intenția acestor persoane sau entități de a acționa sau nu în calitate de acționari minoritari activi, inclusiv justificarea acestei intenții;

| (e) | informații privind disponibilitatea persoanelor sau a entităților menționate la litera (b) de a sprijini instituția de credit solicitantă cu fonduri proprii suplimentare, dacă acest lucru va fi necesar pentru desfășurarea activităților acesteia sau în caz de dificultăți financiare; |
| --- | --- |

(e)

informații privind disponibilitatea persoanelor sau a entităților menționate la litera (b) de a sprijini instituția de credit solicitantă cu fonduri proprii suplimentare, dacă acest lucru va fi necesar pentru desfășurarea activităților acesteia sau în caz de dificultăți financiare;

| (f) | conținutul eventualelor acorduri pe care acționarul sau membrul intenționează să le încheie cu alți acționari sau membri în legătură cu instituția de credit solicitantă; |
| --- | --- |

(f)

conținutul eventualelor acorduri pe care acționarul sau membrul intenționează să le încheie cu alți acționari sau membri în legătură cu instituția de credit solicitantă;

| (g) | o analiză care să stabilească dacă, inclusiv ca urmare a legăturilor strânse cu instituția de credit solicitantă ale persoanelor sau entităților menționate la litera (b), participația calificată va avea vreun impact asupra capacității instituției de credit solicitante de a furniza în timp util informații exacte autorităților competente; |
| --- | --- |

(g)

o analiză care să stabilească dacă, inclusiv ca urmare a legăturilor strânse cu instituția de credit solicitantă ale persoanelor sau entităților menționate la litera (b), participația calificată va avea vreun impact asupra capacității instituției de credit solicitante de a furniza în timp util informații exacte autorităților competente;

| (h) | identitatea fiecărui membru al organului de conducere sau al personalului de conducere de nivel superior care va conduce activitatea instituției de credit solicitante și care a fost desemnat de către acționarii sau membrii respectivi sau în urma unei numiri din partea acestora, precum și, în măsura în care nu au fost deja furnizate, informațiile prevăzute în anexa I punctul 1 literele (a)-(f); |
| --- | --- |

(h)

identitatea fiecărui membru al organului de conducere sau al personalului de conducere de nivel superior care va conduce activitatea instituției de credit solicitante și care a fost desemnat de către acționarii sau membrii respectivi sau în urma unei numiri din partea acestora, precum și, în măsura în care nu au fost deja furnizate, informațiile prevăzute în anexa I punctul 1 literele (a)-(f);

| (i) | o explicație a surselor de finanțare pentru orice proiect de achiziție de acțiuni sau de alte participații în instituția de credit solicitantă, inclusiv, dacă este cazul:






  (i) | detalii privind utilizarea resurselor financiare private, inclusiv disponibilitatea și sursa acestora; |
| --- | --- | --- |

(i)

o explicație a surselor de finanțare pentru orice proiect de achiziție de acțiuni sau de alte participații în instituția de credit solicitantă, inclusiv, dacă este cazul:

(i)

detalii privind utilizarea resurselor financiare private, inclusiv disponibilitatea și sursa acestora;

| (ii) | detalii referitoare la mijloacele de plată a proiectului de achiziție și la rețeaua utilizată pentru transferul fondurilor; |
| --- | --- |

(ii)

detalii referitoare la mijloacele de plată a proiectului de achiziție și la rețeaua utilizată pentru transferul fondurilor;

| (iii) | detalii referitoare la accesul la sursele de capital și la piețele financiare, inclusiv detalii referitoare la instrumentele financiare care urmează să fie emise; |
| --- | --- |

(iii)

detalii referitoare la accesul la sursele de capital și la piețele financiare, inclusiv detalii referitoare la instrumentele financiare care urmează să fie emise;

| (iv) | informații privind utilizarea fondurilor luate cu împrumut, inclusiv numele creditorilor și detalii privind facilitățile acordate, cum ar fi scadențele, condițiile și garanțiile, precum și informații privind sursa de venituri care urmează să fie utilizată pentru a rambursa astfel de împrumuturi; |
| --- | --- |

(iv)

informații privind utilizarea fondurilor luate cu împrumut, inclusiv numele creditorilor și detalii privind facilitățile acordate, cum ar fi scadențele, condițiile și garanțiile, precum și informații privind sursa de venituri care urmează să fie utilizată pentru a rambursa astfel de împrumuturi;

| (v) | informații privind orice acord financiar cu alte persoane care sunt sau vor fi acționari sau membri ai instituției de credit solicitante; |
| --- | --- |

(v)

informații privind orice acord financiar cu alte persoane care sunt sau vor fi acționari sau membri ai instituției de credit solicitante;

| (vi) | informații privind orice active care urmează a fi vândute pentru a contribui la finanțarea proiectului de participare, cum ar fi condițiile de vânzare, prețul, evaluarea și detalii privind caracteristicile activelor respective, inclusiv informații privind momentul și modul în care au fost achiziționate. |
| --- | --- |

(vi)

informații privind orice active care urmează a fi vândute pentru a contribui la finanțarea proiectului de participare, cum ar fi condițiile de vânzare, prețul, evaluarea și detalii privind caracteristicile activelor respective, inclusiv informații privind momentul și modul în care au fost achiziționate.

În sensul literei (i) punctul (iv), în cazul în care creditorul nu este o instituție de credit sau o instituție financiară autorizată să acorde credite, instituțiile de credit solicitante trebuie să informeze autoritățile competente cu privire la originea fondurilor luate cu împrumut.

2.

| (a) | date personale, inclusiv toate elementele următoare:






  (i) | numele complet al persoanelor și, dacă este diferit, numele la naștere al persoanelor; |
| --- | --- | --- |

(a)

date personale, inclusiv toate elementele următoare:

(i)

numele complet al persoanelor și, dacă este diferit, numele la naștere al persoanelor;

| (ii) | data și locul nașterii; |
| --- | --- |

(ii)

data și locul nașterii;

| (iii) | cetățenia persoanelor; |
| --- | --- |

(iii)

cetățenia persoanelor;

| (iv) | numărul național de identificare personală al persoanelor, dacă este disponibil; |
| --- | --- |

(iv)

numărul național de identificare personală al persoanelor, dacă este disponibil;

| (v) | adresa și datele de contact ale persoanelor; |
| --- | --- |

(v)

adresa și datele de contact ale persoanelor;

| (vi) | o copie a unui document oficial de identitate; |
| --- | --- |

(vi)

o copie a unui document oficial de identitate;

| (b) | un curriculum vitae detaliat, în care să se menționeze studiile și formarea profesională relevante, precum și orice experiență profesională în ceea ce privește achiziționarea și gestionarea de participații în societăți, precum și orice activități profesionale sau alte funcții exercitate în prezent; |
| --- | --- |

(b)

un curriculum vitae detaliat, în care să se menționeze studiile și formarea profesională relevante, precum și orice experiență profesională în ceea ce privește achiziționarea și gestionarea de participații în societăți, precum și orice activități profesionale sau alte funcții exercitate în prezent;

| (c) | o declarație care conține următoarele informații despre persoana fizică și orice întreprindere care a fost condusă sau controlată de persoana respectivă în ultimii 10 ani și de care instituția de credit solicitantă ia cunoștință în urma unei investigații corespunzătoare și atente:






  (i) | sub rezerva cerințelor legislative naționale privind divulgarea condamnărilor executate, informații cu privire la orice condamnare pronunțată sau procedură penală desfășurată, care nu a fost anulată, împotriva persoanei sau a întreprinderii; |
| --- | --- | --- |

(c)

o declarație care conține următoarele informații despre persoana fizică și orice întreprindere care a fost condusă sau controlată de persoana respectivă în ultimii 10 ani și de care instituția de credit solicitantă ia cunoștință în urma unei investigații corespunzătoare și atente:

(i)

sub rezerva cerințelor legislative naționale privind divulgarea condamnărilor executate, informații cu privire la orice condamnare pronunțată sau procedură penală desfășurată, care nu a fost anulată, împotriva persoanei sau a întreprinderii;

| (ii) | informații cu privire la orice hotărâri civile sau administrative referitoare la persoana sau întreprinderea în cauză care sunt relevante pentru evaluarea adecvării sau în alt mod pentru autorizarea instituției de credit solicitante și cu privire la orice sancțiuni sau măsuri administrative care au fost impuse ca urmare a încălcării unor acte cu putere de lege sau norme administrative, inclusiv decăderea din dreptul de a mai exercita funcția de administrator al unei societăți, în fiecare caz care nu a fost anulat și împotriva căruia nu este pendinte sau nu poate fi introdusă nicio cale de atac, cu excepția sancțiunilor administrative impuse în temeiul articolului 65, 66 sau 67 din Directiva 2013/36/UE, precum și a condamnărilor în cazul cărora trebuie să se furnizeze informații și cu privire la hotărârile care pot face încă obiectul unor căi de atac; |
| --- | --- |

(ii)

informații cu privire la orice hotărâri civile sau administrative referitoare la persoana sau întreprinderea în cauză care sunt relevante pentru evaluarea adecvării sau în alt mod pentru autorizarea instituției de credit solicitante și cu privire la orice sancțiuni sau măsuri administrative care au fost impuse ca urmare a încălcării unor acte cu putere de lege sau norme administrative, inclusiv decăderea din dreptul de a mai exercita funcția de administrator al unei societăți, în fiecare caz care nu a fost anulat și împotriva căruia nu este pendinte sau nu poate fi introdusă nicio cale de atac, cu excepția sancțiunilor administrative impuse în temeiul articolului 65, 66 sau 67 din Directiva 2013/36/UE, precum și a condamnărilor în cazul cărora trebuie să se furnizeze informații și cu privire la hotărârile care pot face încă obiectul unor căi de atac;

| (iii) | orice procedură de faliment, de insolvență sau alte proceduri similare; |
| --- | --- |

(iii)

orice procedură de faliment, de insolvență sau alte proceduri similare;

| (iv) | orice investigații penale în curs; |
| --- | --- |

(iv)

orice investigații penale în curs;

| (v) | orice investigații civile sau administrative, proceduri de executare, sancțiuni sau alte decizii de executare împotriva persoanei sau a întreprinderii, care vizează aspecte ce pot fi considerate, în mod rezonabil, relevante pentru autorizarea instituției de credit solicitante sau pentru administrarea corectă și prudentă a respectivei instituții de credit solicitante; |
| --- | --- |

(v)

orice investigații civile sau administrative, proceduri de executare, sancțiuni sau alte decizii de executare împotriva persoanei sau a întreprinderii, care vizează aspecte ce pot fi considerate, în mod rezonabil, relevante pentru autorizarea instituției de credit solicitante sau pentru administrarea corectă și prudentă a respectivei instituții de credit solicitante;

| (vi) | în cazul în care se pot obține astfel de documente, un certificat oficial sau orice alt document echivalent care să ateste că, în ceea ce privește persoana sau întreprinderea, a avut loc oricare dintre evenimentele prevăzute la prezenta literă (c) punctele (i)-(v); |
| --- | --- |

(vi)

în cazul în care se pot obține astfel de documente, un certificat oficial sau orice alt document echivalent care să ateste că, în ceea ce privește persoana sau întreprinderea, a avut loc oricare dintre evenimentele prevăzute la prezenta literă (c) punctele (i)-(v);

| (vii) | refuzul înregistrării, autorizării, acordării calității de membru sau a licenței pentru desfășurarea de activități economice sau profesionale; |
| --- | --- |

(vii)

refuzul înregistrării, autorizării, acordării calității de membru sau a licenței pentru desfășurarea de activități economice sau profesionale;

| (viii) | retragerea, revocarea sau încetarea înregistrării, autorizării, acordării calității de membru sau a licenței pentru desfășurarea de activități economice sau profesionale; |
| --- | --- |

(viii)

retragerea, revocarea sau încetarea înregistrării, autorizării, acordării calității de membru sau a licenței pentru desfășurarea de activități economice sau profesionale;

| (ix) | orice excludere dintr-un organism guvernamental sau de reglementare ori dintr-un organism ori asociație profesională; |
| --- | --- |

(ix)

orice excludere dintr-un organism guvernamental sau de reglementare ori dintr-un organism ori asociație profesională;

| (x) | orice funcție cu responsabilitate în cadrul unei entități care a făcut obiectul unei condamnări, a unei sancțiuni civile sau administrative ori al unei alte măsuri civile sau administrative, care este relevantă pentru evaluarea adecvării sau pentru procesul de autorizare, luată de orice autoritate sau orice investigație în curs, în fiecare caz pentru încălcarea normelor de conduită, inclusiv cu privire la fraudă, necinste, corupție, spălarea banilor, finanțarea terorismului sau alte infracțiuni financiare, ori neinstituirea unor politici și proceduri adecvate pentru prevenirea unor astfel de evenimente, deținută în momentul presupusului act de conduită, precum și detalii despre astfel de evenimente și despre implicarea persoanei în acestea, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(x)

orice funcție cu responsabilitate în cadrul unei entități care a făcut obiectul unei condamnări, a unei sancțiuni civile sau administrative ori al unei alte măsuri civile sau administrative, care este relevantă pentru evaluarea adecvării sau pentru procesul de autorizare, luată de orice autoritate sau orice investigație în curs, în fiecare caz pentru încălcarea normelor de conduită, inclusiv cu privire la fraudă, necinste, corupție, spălarea banilor, finanțarea terorismului sau alte infracțiuni financiare, ori neinstituirea unor politici și proceduri adecvate pentru prevenirea unor astfel de evenimente, deținută în momentul presupusului act de conduită, precum și detalii despre astfel de evenimente și despre implicarea persoanei în acestea, dacă este cazul;

| (xi) | orice concediere sau demitere dintr-o poziție de încredere ori dintr-o relație fiduciară, cu excepția cazului în care relația în cauză a încetat ca urmare a trecerii timpului, și orice altă situație similară; |
| --- | --- |

(xi)

orice concediere sau demitere dintr-o poziție de încredere ori dintr-o relație fiduciară, cu excepția cazului în care relația în cauză a încetat ca urmare a trecerii timpului, și orice altă situație similară;

| (d) | în cazul în care o altă autoritate de supraveghere a evaluat deja reputația persoanei în cauză, identitatea autorității respective și rezultatul evaluării respective; |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care o altă autoritate de supraveghere a evaluat deja reputația persoanei în cauză, identitatea autorității respective și rezultatul evaluării respective;

| (e) | poziția financiară actuală a persoanei în cauză, inclusiv detalii privind sursele de venit, activele și datoriile și garanțiile acordate sau primite; |
| --- | --- |

(e)

poziția financiară actuală a persoanei în cauză, inclusiv detalii privind sursele de venit, activele și datoriile și garanțiile acordate sau primite;

| (f) | o descriere a activităților de afaceri ale persoanei în cauză și ale oricărei întreprinderi pe care persoana respectivă o conduce sau o controlează; |
| --- | --- |

(f)

o descriere a activităților de afaceri ale persoanei în cauză și ale oricărei întreprinderi pe care persoana respectivă o conduce sau o controlează;

| (g) | informații financiare, inclusiv ratinguri de credit și rapoarte puse la dispoziția publicului cu privire la orice întreprindere condusă sau controlată de persoana în cauză; |
| --- | --- |

(g)

informații financiare, inclusiv ratinguri de credit și rapoarte puse la dispoziția publicului cu privire la orice întreprindere condusă sau controlată de persoana în cauză;

| (h) | o descriere a intereselor financiare ale persoanei în cauză, inclusiv a operațiunilor de creditare, a garanțiilor acordate sau primite, precum și a oricăror interese nefinanciare ale persoanei în cauză, inclusiv a relațiilor de rudenie sau a relațiilor strânse cu oricare dintre următoarele persoane fizice sau juridice:






  (i) | orice alt acționar sau membru actual al instituției de credit solicitante; |
| --- | --- | --- |

(h)

o descriere a intereselor financiare ale persoanei în cauză, inclusiv a operațiunilor de creditare, a garanțiilor acordate sau primite, precum și a oricăror interese nefinanciare ale persoanei în cauză, inclusiv a relațiilor de rudenie sau a relațiilor strânse cu oricare dintre următoarele persoane fizice sau juridice:

(i)

orice alt acționar sau membru actual al instituției de credit solicitante;

| (ii) | orice persoană împuternicită să exercite drepturi de vot în cadrul instituției de credit solicitante în oricare dintre următoarele cazuri sau într-o combinație a acestora:






  — | drepturile de vot deținute de un terț cu care persoana în cauză a încheiat un acord care le obligă să adopte, prin exercitarea concertată a drepturilor de vot pe care le dețin, o politică comună durabilă în ceea ce privește managementul emitentului respectiv; |
| --- | --- | --- |

(ii)

orice persoană împuternicită să exercite drepturi de vot în cadrul instituției de credit solicitante în oricare dintre următoarele cazuri sau într-o combinație a acestora:

—

drepturile de vot deținute de un terț cu care persoana în cauză a încheiat un acord care le obligă să adopte, prin exercitarea concertată a drepturilor de vot pe care le dețin, o politică comună durabilă în ceea ce privește managementul emitentului respectiv;

| — | drepturile de vot deținute de un terț în temeiul unui acord încheiat cu persoana în cauză care prevede transferul temporar cu titlu oneros al drepturilor de vot în cauză; |
| --- | --- |

—

drepturile de vot deținute de un terț în temeiul unui acord încheiat cu persoana în cauză care prevede transferul temporar cu titlu oneros al drepturilor de vot în cauză;

| — | drepturile de vot aferente unor acțiuni depuse ca garanție reală pe lângă persoana în cauză, cu condiția ca respectiva persoană să controleze drepturile de vot și să își declare intenția de a le exercita; |
| --- | --- |

—

drepturile de vot aferente unor acțiuni depuse ca garanție reală pe lângă persoana în cauză, cu condiția ca respectiva persoană să controleze drepturile de vot și să își declare intenția de a le exercita;

| — | drepturile de vot aferente unor acțiuni al căror uzufruct este deținut de persoana în cauză; |
| --- | --- |

—

drepturile de vot aferente unor acțiuni al căror uzufruct este deținut de persoana în cauză;

| — | drepturile de vot care sunt deținute sau pot fi exercitate în sensul primelor patru liniuțe de la prezentul punct (ii) de către o întreprindere controlată de persoana în cauză; |
| --- | --- |

—

drepturile de vot care sunt deținute sau pot fi exercitate în sensul primelor patru liniuțe de la prezentul punct (ii) de către o întreprindere controlată de persoana în cauză;

| — | drepturile de vot aferente unor acțiuni depozitate la persoana în cauză, care le poate exercita cum dorește în cazul în care nu primește instrucțiuni specifice din partea acționarilor; |
| --- | --- |

—

drepturile de vot aferente unor acțiuni depozitate la persoana în cauză, care le poate exercita cum dorește în cazul în care nu primește instrucțiuni specifice din partea acționarilor;

| — | drepturile de vot deținute de un terț în nume propriu sau în numele persoanei în cauză; |
| --- | --- |

—

drepturile de vot deținute de un terț în nume propriu sau în numele persoanei în cauză;

| — | drepturile de vot care pot fi exercitate de către persoana în cauză în calitate de mandatar, atunci când persoana sau entitatea respectivă poate exercita drepturile de vot cum dorește în cazul în care nu primește instrucțiuni specifice din partea acționarilor; |
| --- | --- |

—

drepturile de vot care pot fi exercitate de către persoana în cauză în calitate de mandatar, atunci când persoana sau entitatea respectivă poate exercita drepturile de vot cum dorește în cazul în care nu primește instrucțiuni specifice din partea acționarilor;

| (iii) | orice persoană care este, în conformitate cu dreptul intern, membră a organului administrativ, de conducere sau de control sau a personalului de conducere de nivel superior al instituției de credit solicitante; |
| --- | --- |

(iii)

orice persoană care este, în conformitate cu dreptul intern, membră a organului administrativ, de conducere sau de control sau a personalului de conducere de nivel superior al instituției de credit solicitante;

| (iv) | instituția de credit solicitantă sau orice alt membru al grupului său; |
| --- | --- |

(iv)

instituția de credit solicitantă sau orice alt membru al grupului său;

| (i) | în măsura în care din relațiile menționate la litera (h) rezultă vreun conflict de interese, metodele propuse pentru gestionarea unui astfel de conflict; |
| --- | --- |

(i)

în măsura în care din relațiile menționate la litera (h) rezultă vreun conflict de interese, metodele propuse pentru gestionarea unui astfel de conflict;

| (j) | o descriere a oricăror legături cu persoane expuse politic, astfel cum sunt definite la articolul 3 punctul 9 din Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului (1); |
| --- | --- |

(j)

o descriere a oricăror legături cu persoane expuse politic, astfel cum sunt definite la articolul 3 punctul 9 din Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului (1);

| (k) | orice alte interese sau activități ale persoanei în cauză care pot fi în conflict cu cele ale instituției de credit solicitante și metodele propuse pentru gestionarea respectivelor conflicte de interese. |
| --- | --- |

(k)

orice alte interese sau activități ale persoanei în cauză care pot fi în conflict cu cele ale instituției de credit solicitante și metodele propuse pentru gestionarea respectivelor conflicte de interese.

3.

| (a) | denumirea persoanei juridice; |
| --- | --- |

(a)

denumirea persoanei juridice;

| (b) | în cazul în care persoana juridică este înregistrată într-un registru central, într-un registru comercial, într-un registru al societăților comerciale sau într-un registru public similar, denumirea registrului în care este înscrisă persoana juridică, numărul de înregistrare sau un mijloc echivalent de identificare în registrul respectiv și o copie a certificatului de înregistrare; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care persoana juridică este înregistrată într-un registru central, într-un registru comercial, într-un registru al societăților comerciale sau într-un registru public similar, denumirea registrului în care este înscrisă persoana juridică, numărul de înregistrare sau un mijloc echivalent de identificare în registrul respectiv și o copie a certificatului de înregistrare;

| (c) | adresa sediului social al persoanei juridice și, în cazul în care sunt diferite, adresa sediului central și a locului principal de desfășurare a activității ale acesteia; |
| --- | --- |

(c)

adresa sediului social al persoanei juridice și, în cazul în care sunt diferite, adresa sediului central și a locului principal de desfășurare a activității ale acesteia;

| (d) | datele de contact; |
| --- | --- |

(d)

datele de contact;

| (e) | documentele corporative sau acordurile care reglementează persoana juridică și o explicație sumară a principalelor caracteristici juridice ale formei juridice a persoanei juridice; |
| --- | --- |

(e)

documentele corporative sau acordurile care reglementează persoana juridică și o explicație sumară a principalelor caracteristici juridice ale formei juridice a persoanei juridice;

| (f) | dacă persoana juridică a fost vreodată sau este reglementată de o autoritate competentă din sectorul serviciilor financiare sau de un alt organism guvernamental; |
| --- | --- |

(f)

dacă persoana juridică a fost vreodată sau este reglementată de o autoritate competentă din sectorul serviciilor financiare sau de un alt organism guvernamental;

| (g) | informațiile menționate la:






  (i) | punctul 2 litera (f), în ceea ce privește persoana juridică; |
| --- | --- | --- |

(g)

informațiile menționate la:

(i)

punctul 2 litera (f), în ceea ce privește persoana juridică;

| (ii) | punctul 2 litera (d), în ceea ce privește persoana juridică; |
| --- | --- |

(ii)

punctul 2 litera (d), în ceea ce privește persoana juridică;

| (iii) | punctul 2 literele (g) și (i), în ceea ce privește persoana juridică, orice persoană care conduce efectiv activitatea persoanei juridice sau a oricărei întreprinderi aflate sub controlul persoanei juridice; |
| --- | --- |

(iii)

punctul 2 literele (g) și (i), în ceea ce privește persoana juridică, orice persoană care conduce efectiv activitatea persoanei juridice sau a oricărei întreprinderi aflate sub controlul persoanei juridice;

| (iv) | punctul 2 litera (c) în ceea ce privește persoana juridică, orice întreprindere aflată sub controlul persoanei juridice și orice acționar care exercită o influență semnificativă asupra persoanei juridice; |
| --- | --- |

(iv)

punctul 2 litera (c) în ceea ce privește persoana juridică, orice întreprindere aflată sub controlul persoanei juridice și orice acționar care exercită o influență semnificativă asupra persoanei juridice;

| (h) | o descriere a intereselor financiare ale persoanei juridice, ale persoanelor care conduc efectiv activitatea persoanei juridice sau, după caz, ale grupului din care face parte persoana juridică, precum și ale persoanelor care conduc efectiv activitatea persoanei juridice, inclusiv a operațiunilor de creditare și a garanțiilor, acordate sau primite, precum și a oricăror interese nefinanciare ale unei astfel de persoane juridice, inclusiv, după caz, a relațiilor de rudenie sau a relațiilor strânse cu oricare dintre următoarele persoane fizice sau juridice:






  (i) | orice alt acționar sau membru actual al instituției de credit solicitante; |
| --- | --- | --- |

(h)

o descriere a intereselor financiare ale persoanei juridice, ale persoanelor care conduc efectiv activitatea persoanei juridice sau, după caz, ale grupului din care face parte persoana juridică, precum și ale persoanelor care conduc efectiv activitatea persoanei juridice, inclusiv a operațiunilor de creditare și a garanțiilor, acordate sau primite, precum și a oricăror interese nefinanciare ale unei astfel de persoane juridice, inclusiv, după caz, a relațiilor de rudenie sau a relațiilor strânse cu oricare dintre următoarele persoane fizice sau juridice:

(i)

orice alt acționar sau membru actual al instituției de credit solicitante;

| (ii) | orice persoană împuternicită să exercite drepturi de vot în cadrul instituției de credit solicitante în oricare dintre următoarele cazuri sau într-o combinație a acestora:






  — | drepturile de vot deținute de un terț cu care persoana în cauză a încheiat un acord care le obligă să adopte, prin exercitarea concertată a drepturilor de vot pe care le dețin, o politică comună durabilă în ceea ce privește managementul emitentului respectiv; |
| --- | --- | --- |

(ii)

orice persoană împuternicită să exercite drepturi de vot în cadrul instituției de credit solicitante în oricare dintre următoarele cazuri sau într-o combinație a acestora:

—

drepturile de vot deținute de un terț cu care persoana în cauză a încheiat un acord care le obligă să adopte, prin exercitarea concertată a drepturilor de vot pe care le dețin, o politică comună durabilă în ceea ce privește managementul emitentului respectiv;

| — | drepturile de vot deținute de un terț în temeiul unui acord încheiat cu persoana în cauză care prevede transferul temporar cu titlu oneros al drepturilor de vot în cauză; |
| --- | --- |

—

drepturile de vot deținute de un terț în temeiul unui acord încheiat cu persoana în cauză care prevede transferul temporar cu titlu oneros al drepturilor de vot în cauză;

| — | drepturile de vot aferente unor acțiuni depuse ca garanție reală pe lângă persoana în cauză, cu condiția ca respectiva persoană sau entitate să controleze drepturile de vot și să își declare intenția de a le exercita; |
| --- | --- |

—

drepturile de vot aferente unor acțiuni depuse ca garanție reală pe lângă persoana în cauză, cu condiția ca respectiva persoană sau entitate să controleze drepturile de vot și să își declare intenția de a le exercita;

| — | drepturile de vot aferente unor acțiuni al căror uzufruct este deținut de persoana în cauză; |
| --- | --- |

—

drepturile de vot aferente unor acțiuni al căror uzufruct este deținut de persoana în cauză;

| — | drepturile de vot care sunt deținute sau pot fi exercitate în sensul primelor patru liniuțe de la prezentul punct (ii) de către o întreprindere controlată de persoana în cauză; |
| --- | --- |

—

drepturile de vot care sunt deținute sau pot fi exercitate în sensul primelor patru liniuțe de la prezentul punct (ii) de către o întreprindere controlată de persoana în cauză;

| — | drepturile de vot aferente unor acțiuni depozitate la persoana în cauză, care le poate exercita cum dorește în cazul în care nu primește instrucțiuni specifice din partea acționarilor; |
| --- | --- |

—

drepturile de vot aferente unor acțiuni depozitate la persoana în cauză, care le poate exercita cum dorește în cazul în care nu primește instrucțiuni specifice din partea acționarilor;

| — | drepturile de vot deținute de un terț în nume propriu sau în numele persoanei în cauză; |
| --- | --- |

—

drepturile de vot deținute de un terț în nume propriu sau în numele persoanei în cauză;

| — | drepturile de vot care pot fi exercitate de către persoana în cauză în calitate de mandatar, atunci când persoana respectivă poate exercita drepturile de vot cum dorește în cazul în care nu primește instrucțiuni specifice din partea acționarilor; |
| --- | --- |

—

drepturile de vot care pot fi exercitate de către persoana în cauză în calitate de mandatar, atunci când persoana respectivă poate exercita drepturile de vot cum dorește în cazul în care nu primește instrucțiuni specifice din partea acționarilor;

| (iii) | orice persoană expusă politic, astfel cum este definită la articolul 3 punctul 9 din Directiva (UE) 2015/849; |
| --- | --- |

(iii)

orice persoană expusă politic, astfel cum este definită la articolul 3 punctul 9 din Directiva (UE) 2015/849;

| (iv) | orice persoană care este, în conformitate cu dreptul intern, membră a organului administrativ, de conducere sau de control sau a personalului de conducere de nivel superior al instituției de credit solicitante; |
| --- | --- |

(iv)

orice persoană care este, în conformitate cu dreptul intern, membră a organului administrativ, de conducere sau de control sau a personalului de conducere de nivel superior al instituției de credit solicitante;

| (v) | instituția de credit solicitantă sau orice alt membru al grupului său; |
| --- | --- |

(v)

instituția de credit solicitantă sau orice alt membru al grupului său;

| (i) | în măsura în care din relațiile menționate la litera (h) rezultă vreun conflict de interese, metodele propuse pentru gestionarea unui astfel de conflict; |
| --- | --- |

(i)

în măsura în care din relațiile menționate la litera (h) rezultă vreun conflict de interese, metodele propuse pentru gestionarea unui astfel de conflict;

| (j) | o listă care să indice fiecare persoană care conduce efectiv activitatea persoanei juridice, numele acesteia, data și locul nașterii, adresa, datele de contact, numărul național de identificare, atunci când există, un curriculum vitae detaliat în care să se precizeze studiile și cursurile de formare relevante, experiența profesională anterioară, orice activități profesionale sau alte funcții relevante exercitate în prezent, precum și informațiile menționate la punctul 2 literele (c) și (d) cu privire la fiecare astfel de persoană; |
| --- | --- |

(j)

o listă care să indice fiecare persoană care conduce efectiv activitatea persoanei juridice, numele acesteia, data și locul nașterii, adresa, datele de contact, numărul național de identificare, atunci când există, un curriculum vitae detaliat în care să se precizeze studiile și cursurile de formare relevante, experiența profesională anterioară, orice activități profesionale sau alte funcții relevante exercitate în prezent, precum și informațiile menționate la punctul 2 literele (c) și (d) cu privire la fiecare astfel de persoană;

| (k) | structura acționariatului persoanei juridice, inclusiv identitatea tuturor acționarilor care exercită o influență semnificativă, cota de capital și drepturile de vot care le revin acestora, precum și informații privind orice acorduri între acționari; |
| --- | --- |

(k)

structura acționariatului persoanei juridice, inclusiv identitatea tuturor acționarilor care exercită o influență semnificativă, cota de capital și drepturile de vot care le revin acestora, precum și informații privind orice acorduri între acționari;

| (l) | dacă persoana juridică face parte dintr-un grup, o organigramă detaliată a structurii grupului, informații privind cota de capital și drepturile de vot ale acționarilor cu influență semnificativă asupra entităților care fac parte din grup, precum și informații privind activitățile desfășurate în prezent de entitățile care fac parte din grup; |
| --- | --- |

(l)

dacă persoana juridică face parte dintr-un grup, o organigramă detaliată a structurii grupului, informații privind cota de capital și drepturile de vot ale acționarilor cu influență semnificativă asupra entităților care fac parte din grup, precum și informații privind activitățile desfășurate în prezent de entitățile care fac parte din grup;

| (m) | în cazul în care persoana juridică face parte dintr-un grup, informații privind relațiile dintre orice instituție de credit, întreprindere de asigurare sau de reasigurare ori firmă de investiții din cadrul grupului și orice alte entități din grup, precum și denumirea autorităților de supraveghere; |
| --- | --- |

(m)

în cazul în care persoana juridică face parte dintr-un grup, informații privind relațiile dintre orice instituție de credit, întreprindere de asigurare sau de reasigurare ori firmă de investiții din cadrul grupului și orice alte entități din grup, precum și denumirea autorităților de supraveghere;

| (n) | în cazul în care persoana juridică face parte dintr-un grup, identificarea oricărei instituții de credit, a oricărei întreprinderi de asigurare sau de reasigurare sau a oricărei firme de investiții din cadrul grupului, denumirile autorităților competente relevante, precum și o analiză a perimetrului consolidării prudențiale a instituției de credit și a grupului, inclusiv informații privind entitățile din grup care ar urma să fie incluse în domeniul de aplicare al cerințelor de supraveghere consolidată și la care niveluri din cadrul grupului cerințele respective ar urma să se aplice pe bază integrală sau pe bază subconsolidată; |
| --- | --- |

(n)

în cazul în care persoana juridică face parte dintr-un grup, identificarea oricărei instituții de credit, a oricărei întreprinderi de asigurare sau de reasigurare sau a oricărei firme de investiții din cadrul grupului, denumirile autorităților competente relevante, precum și o analiză a perimetrului consolidării prudențiale a instituției de credit și a grupului, inclusiv informații privind entitățile din grup care ar urma să fie incluse în domeniul de aplicare al cerințelor de supraveghere consolidată și la care niveluri din cadrul grupului cerințele respective ar urma să se aplice pe bază integrală sau pe bază subconsolidată;

| (o) | situațiile financiare anuale, la nivel individual și, după caz, la nivel de grup, pe bază consolidată și subconsolidată, pentru ultimele trei exerciții financiare, dacă persoana juridică a funcționat în perioada respectivă, sau pentru perioada mai scurtă în care a funcționat persoana juridică și pentru care au fost întocmite situații financiare, care au fost aprobate, atunci când este cazul, de auditorul legal sau de firma de audit, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctele 2 și 3 din Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), inclusiv fiecare dintre următoarele elemente:






  (i) | bilanțul; |
| --- | --- | --- |

(o)

situațiile financiare anuale, la nivel individual și, după caz, la nivel de grup, pe bază consolidată și subconsolidată, pentru ultimele trei exerciții financiare, dacă persoana juridică a funcționat în perioada respectivă, sau pentru perioada mai scurtă în care a funcționat persoana juridică și pentru care au fost întocmite situații financiare, care au fost aprobate, atunci când este cazul, de auditorul legal sau de firma de audit, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctele 2 și 3 din Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), inclusiv fiecare dintre următoarele elemente:

(i)

bilanțul;

| (ii) | contul de profit și pierdere sau situația veniturilor și cheltuielilor; |
| --- | --- |

(ii)

contul de profit și pierdere sau situația veniturilor și cheltuielilor;

| (iii) | rapoartele anuale și anexele financiare și orice alte documente înregistrate la registru sau la autoritatea competentă a persoanei juridice, inclusiv, după cum se prevede ca relevant în rapoartele anuale, în anexele financiare și în orice alte documente înregistrate, ipotezele de planificare utilizate, cel puțin în cadrul scenariilor de bază și de criză; |
| --- | --- |

(iii)

rapoartele anuale și anexele financiare și orice alte documente înregistrate la registru sau la autoritatea competentă a persoanei juridice, inclusiv, după cum se prevede ca relevant în rapoartele anuale, în anexele financiare și în orice alte documente înregistrate, ipotezele de planificare utilizate, cel puțin în cadrul scenariilor de bază și de criză;

| (p) | în cazul în care persoana juridică are sediul central într-o țară terță, toate informațiile următoare:






  (i) | în cazul în care persoana juridică este supravegheată de o autoritate a unei țări terțe din sectorul serviciilor financiare, un certificat care să ateste buna reputație sau, în cazul în care acesta nu este disponibil, un document echivalent eliberat de o astfel de autoritate a unei țări terțe în legătură cu persoana juridică; |
| --- | --- | --- |

(p)

în cazul în care persoana juridică are sediul central într-o țară terță, toate informațiile următoare:

(i)

în cazul în care persoana juridică este supravegheată de o autoritate a unei țări terțe din sectorul serviciilor financiare, un certificat care să ateste buna reputație sau, în cazul în care acesta nu este disponibil, un document echivalent eliberat de o astfel de autoritate a unei țări terțe în legătură cu persoana juridică;

| (ii) | în cazul în care persoana juridică este supravegheată de o autoritate a unei țări terțe din sectorul serviciilor financiare și în cazul în care autoritatea respectivă emite astfel de declarații, o declarație a respectivei autorități a țării terțe prin care să se ateste că nu există obstacole sau limitări în ceea ce privește furnizarea informațiilor necesare pentru supravegherea instituției de credit solicitante; |
| --- | --- |

(ii)

în cazul în care persoana juridică este supravegheată de o autoritate a unei țări terțe din sectorul serviciilor financiare și în cazul în care autoritatea respectivă emite astfel de declarații, o declarație a respectivei autorități a țării terțe prin care să se ateste că nu există obstacole sau limitări în ceea ce privește furnizarea informațiilor necesare pentru supravegherea instituției de credit solicitante;

| (iii) | informații generale cu privire la regimul de reglementare al țării terțe respective aplicabil persoanei juridice, inclusiv informații privind măsura în care regimul țării terțe în materie de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului este conform cu recomandările Grupului de Acțiune Financiară Internațională; |
| --- | --- |

(iii)

informații generale cu privire la regimul de reglementare al țării terțe respective aplicabil persoanei juridice, inclusiv informații privind măsura în care regimul țării terțe în materie de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului este conform cu recomandările Grupului de Acțiune Financiară Internațională;

| (q) | în cazul în care persoana juridică este un organism de plasament colectiv:






  (i) | identitatea deținătorilor de unități care controlează organismul de plasament colectiv sau care dețin o participație care le permite să împiedice luarea deciziilor la nivelul organismului de plasament colectiv; |
| --- | --- | --- |

(q)

în cazul în care persoana juridică este un organism de plasament colectiv:

(i)

identitatea deținătorilor de unități care controlează organismul de plasament colectiv sau care dețin o participație care le permite să împiedice luarea deciziilor la nivelul organismului de plasament colectiv;

| (ii) | detalii referitoare la politica de investiții și la orice restricții privind investițiile; |
| --- | --- |

(ii)

detalii referitoare la politica de investiții și la orice restricții privind investițiile;

| (iii) | numele și funcția persoanelor responsabile, fie individual, fie la nivel de comitet, cu stabilirea și luarea deciziilor de investiții pentru organismul de plasament colectiv, precum și o copie a oricărui mandat de gestionare sau, după caz, a mandatului comitetului; |
| --- | --- |

(iii)

numele și funcția persoanelor responsabile, fie individual, fie la nivel de comitet, cu stabilirea și luarea deciziilor de investiții pentru organismul de plasament colectiv, precum și o copie a oricărui mandat de gestionare sau, după caz, a mandatului comitetului;

| (iv) | o descriere detaliată a cadrului juridic aplicabil de combatere a spălării banilor și a procedurilor de combatere a spălării banilor ale organismului de plasament colectiv; |
| --- | --- |

(iv)

o descriere detaliată a cadrului juridic aplicabil de combatere a spălării banilor și a procedurilor de combatere a spălării banilor ale organismului de plasament colectiv;

| (v) | o descriere detaliată a performanței participațiilor anterioare ale organismului de plasament colectiv în alte instituții de credit, întreprinderi de asigurare sau de reasigurare sau firme de investiții, indicând dacă aceste participații au fost aprobate de o autoritate competentă și, în caz afirmativ, identitatea autorității; |
| --- | --- |

(v)

o descriere detaliată a performanței participațiilor anterioare ale organismului de plasament colectiv în alte instituții de credit, întreprinderi de asigurare sau de reasigurare sau firme de investiții, indicând dacă aceste participații au fost aprobate de o autoritate competentă și, în caz afirmativ, identitatea autorității;

| (r) | în cazul în care persoana este un fond suveran de investiții:






  (i) | denumirea organismului public responsabil cu stabilirea politicii de investiții a fondului suveran de investiții; |
| --- | --- | --- |

(r)

în cazul în care persoana este un fond suveran de investiții:

(i)

denumirea organismului public responsabil cu stabilirea politicii de investiții a fondului suveran de investiții;

| (ii) | detalii referitoare la politica de investiții a fondului suveran de investiții și la orice restricții privind investițiile; |
| --- | --- |

(ii)

detalii referitoare la politica de investiții a fondului suveran de investiții și la orice restricții privind investițiile;

| (iii) | numele și funcțiile persoanelor responsabile cu luarea deciziilor în materie de investiții pentru fondul suveran de investiții; |
| --- | --- |

(iii)

numele și funcțiile persoanelor responsabile cu luarea deciziilor în materie de investiții pentru fondul suveran de investiții;

| (iv) | detalii privind orice influență exercitată de organismul public menționat la punctul (i) asupra operațiunilor curente ale fondului suveran de investiții și ale instituției de credit solicitante. |
| --- | --- |

(iv)

detalii privind orice influență exercitată de organismul public menționat la punctul (i) asupra operațiunilor curente ale fondului suveran de investiții și ale instituției de credit solicitante.

4.

| (a) | identitatea tuturor fiduciarilor care vor administra activele în conformitate cu clauzele documentului fiduciar și identitatea fiecărei persoane care este beneficiară sau constituitoare a masei patrimoniale transferate în fiducie și, după caz, cotele acestora la distribuirea veniturilor generate de masa patrimonială transferată în fiducie; |
| --- | --- |

(a)

identitatea tuturor fiduciarilor care vor administra activele în conformitate cu clauzele documentului fiduciar și identitatea fiecărei persoane care este beneficiară sau constituitoare a masei patrimoniale transferate în fiducie și, după caz, cotele acestora la distribuirea veniturilor generate de masa patrimonială transferată în fiducie;

| (b) | o copie a oricărui document de înființare sau de reglementare a fiduciei; |
| --- | --- |

(b)

o copie a oricărui document de înființare sau de reglementare a fiduciei;

| (c) | o descriere a principalelor caracteristici juridice ale fiduciei și ale funcționării sale; |
| --- | --- |

(c)

o descriere a principalelor caracteristici juridice ale fiduciei și ale funcționării sale;

| (d) | metoda de finanțare a fiduciei și resursele care asigură soliditatea financiară a fiduciei pentru a sprijini solicitantul, în special:






  (i) | o descriere a politicii de investiții a fiduciei și posibilele restricții privind investițiile, inclusiv informații privind factorii care influențează deciziile de investiții și strategia de ieșire în legătură cu instituția de credit solicitantă; |
| --- | --- | --- |

(d)

metoda de finanțare a fiduciei și resursele care asigură soliditatea financiară a fiduciei pentru a sprijini solicitantul, în special:

(i)

o descriere a politicii de investiții a fiduciei și posibilele restricții privind investițiile, inclusiv informații privind factorii care influențează deciziile de investiții și strategia de ieșire în legătură cu instituția de credit solicitantă;

| (ii) | informații cu privire la investițiile anterioare și existente ale entităților din sectorul financiar și profitul sau pierderea din exploatare în legătură cu investițiile respective în ceea ce privește fiducia; |
| --- | --- |

(ii)

informații cu privire la investițiile anterioare și existente ale entităților din sectorul financiar și profitul sau pierderea din exploatare în legătură cu investițiile respective în ceea ce privește fiducia;

| (iii) | o indicație și o prezentare generală a surselor de finanțare și, dacă sunt disponibile, a situațiilor financiare anuale ale fiduciei. |
| --- | --- |

(iii)

o indicație și o prezentare generală a surselor de finanțare și, dacă sunt disponibile, a situațiilor financiare anuale ale fiduciei.

---

(1)  Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (JO L 141, 5.6.2015, p. 73).

1

(2)  Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 mai 2006 privind auditul legal al conturilor anuale și al conturilor consolidate, de modificare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului și de abrogare a Directivei 84/253/CEE a Consiliului (JO L 157, 9.6.2006, p. 87).

2

---

| 29.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 335/86 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 335/86

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/2581 AL COMISIEI

din 20 iunie 2022

de stabilire a unor standarde tehnice de punere în aplicare pentru aplicarea Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește transmiterea de informații în cererile de autorizare ca instituție de credit

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (1), în special articolul 8 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 al Comisiei (2) stabilește informațiile care trebuie transmise autorităților competente în cererile de autorizare ca instituție de credit. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 al Comisiei (2) stabilește informațiile care trebuie transmise autorităților competente în cererile de autorizare ca instituție de credit.

| (2) | În scopul armonizării, este important ca solicitanții unei autorizații ca instituție de credit să prezinte informațiile necesare pentru o astfel de autorizare în mod uniform, utilizând aceleași formulare, modele și proceduri standard în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(2)

În scopul armonizării, este important ca solicitanții unei autorizații ca instituție de credit să prezinte informațiile necesare pentru o astfel de autorizare în mod uniform, utilizând aceleași formulare, modele și proceduri standard în întreaga Uniune.

| (3) | Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare înaintat Comisiei de Autoritatea Bancară Europeană. |
| --- | --- |

(3)

Prezentul regulament se bazează pe proiectul de standarde tehnice de reglementare înaintat Comisiei de Autoritatea Bancară Europeană.

| (4) | Autoritatea Bancară Europeană a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectul de standarde tehnice de punere în aplicare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(4)

Autoritatea Bancară Europeană a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectul de standarde tehnice de punere în aplicare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat avizul Grupului părților interesate din domeniul bancar, instituit în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3).

| (5) | Pentru a oferi autorităților competente și instituțiilor de credit solicitante timp suficient să se adapteze la cerințele prevăzute în prezentul regulament, data aplicării acestuia ar trebui amânată, |
| --- | --- |

(5)

Pentru a oferi autorităților competente și instituțiilor de credit solicitante timp suficient să se adapteze la cerințele prevăzute în prezentul regulament, data aplicării acestuia ar trebui amânată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Depunerea cererii de autorizare ca instituție de credit

(1)   Solicitanții unei autorizații ca instituție de credit transmit informațiile prevăzute la articolele 1-9 din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 autorității lor competente, completând modelul prevăzut în anexa la prezentul regulament.

(2)   Autoritățile competente indică pe site-ul lor web datele de contact pentru depunerea unei cereri de autorizare ca instituție de credit și dacă cererea respectivă trebuie depusă pe suport de hârtie, în format electronic sau în ambele formate.

Articolul 2

Evaluarea exhaustivității cererilor de autorizare ca instituție de credit

(1)   Cererile de autorizare ca instituție de credit sunt considerate complete dacă acestea conțin toate informațiile prevăzute de Regulamentul delegat (UE) 2022/2580.

(2)   În cazul în care informațiile furnizate în cerere sunt evaluate și se constată că sunt incomplete, autoritățile competente trimit, pe suport de hârtie sau prin mijloace electronice, solicitanților în cauză o solicitare în care indică informațiile suplimentare necesare și le oferă acestora posibilitatea de a prezenta informațiile identificate.

(3)   Când cererea este evaluată ca fiind completă, autoritatea competentă informează solicitantul cu privire la acest lucru, comunicându-i data primirii cererii complete sau, după caz, data primirii informațiilor care au completat cererea.

(4)   Autoritățile competente pot cere solicitantului să furnizeze explicații și informații suplimentare în scopul evaluării cererii.

Articolul 3

Cererile de autorizare ca instituție de credit care intră sub incidența prezentului regulament

Prezentul regulament se aplică cererilor de autorizare ca instituție de credit depuse la sau după xx.xx.20xx.

Articolul 4

Intrare în vigoare și aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la xx.xx.20xx.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 iunie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 27.6.2013, p. 338.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 al Comisiei din 17 iunie 2022 de completare a Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare care precizează informațiile care trebuie furnizate în cererea de autorizare ca instituție de credit și obstacolele care ar putea împiedica exercitarea efectivă a funcțiilor de supraveghere de către autoritățile competente (JO L 335, xx.xx.2022, p. 64).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 12).

3

---

ANEXĂ

Informații furnizate în scopul cererii de autorizare

Data: ...............

Numărul de referință: ..............

Denumirea instituției solicitante:

Adresa:

(Datele de contact ale persoanei de contact desemnate)

Nume:

Telefon:

E-mail:

Aceasta este o cerere de autorizare ca instituție de credit depusă în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 al Comisiei (1)

Certificăm că informațiile furnizate în prezenta cerere sunt adevărate, exacte, complete și nu sunt înșelătoare. Dacă nu se precizează altfel în mod expres, informațiile sunt actualizate la data prezentei cereri. Atunci când anumite informații indică o dată viitoare, aceasta este indicată în mod explicit în cerere și ne angajăm să notificăm autoritatea în scris, fără întârziere, dacă vreo astfel de informație se dovedește inexactă, incompletă sau înșelătoare.

[Denumirea instituției solicitante]

De către:...

Nume:

Funcție:

Tabelul 1

Prezentarea informațiilor privind instituția de credit solicitantă [articolul 1 din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

| 1.1. | Persoane care pot fi contactate cu privire la cerere [articolul 1 literele (a) și (b) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

1.1.

Datele persoanei care poate fi contactată cu privire la cerere

Titlu

Numele complet

Funcția

Număr de telefon

Numărul de telefon mobil

Fax (dacă este disponibil)

E-mail

Consilierul profesional principal implicat în pregătirea cererii (dacă este cazul)

Titlu

Numele complet

Funcția

Număr de telefon

Numărul de telefon mobil

Fax (dacă este disponibil)

E-mail

| 1.2. | Identificarea instituției de credit solicitante [articolul 1 literele (c)-(k) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 |
| --- | --- |

1.2.

Denumirea instituției de credit solicitante și orice altă denumire comercială utilizată sau care urmează să fie utilizată de instituția de credit solicitantă

Planurile propuse (dacă este cazul) de modificare a denumirii instituției de credit solicitante și o explicație a modificărilor propuse

Logoul

Forma juridică a instituției de credit solicitante

Data înregistrării sau a constituirii

Jurisdicția înregistrării sau a constituirii

Adresa sediului social al instituției de credit solicitante și, în cazul în care sunt diferite, adresa sediului central și a locului principal de desfășurare a activității ale acesteia

Datele de contact ale instituției de credit solicitante, dacă sunt diferite de datele furnizate în secțiunea 1.1 a prezentului tabel: telefon, număr de telefon mobil, fax (dacă este disponibil) și e-mail

În cazul în care instituția de credit solicitantă este înregistrată într-un registru central, într-un registru comercial, într-un registru al societăților comerciale sau într-un registru public similar, denumirea registrului respectiv și numărul de înregistrare al instituției de credit solicitante sau un mijloc echivalent de identificare în registrul respectiv

Identificatorul entității juridice (LEI) al instituției de credit solicitante

Data sfârșitului exercițiului financiar pentru instituția de credit solicitantă

Adresa site-ului web al instituției de credit solicitante, dacă există

| 1.3. | Documente constitutive [articolul 1 litera (l) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

1.3.

Anexă care să cuprindă o copie a statutului instituției de credit solicitante sau a documentelor constitutive echivalente și, după caz, a dovezii înregistrării în registrul desemnat de legislația statului membru în cauză în conformitate cu articolul 16 din Directiva (UE) 2017/1132 a Parlamentului European și a Consiliului (2)

| 1.4. | Istoricul instituției de credit solicitante și al filialelor sale [articolul 2 literele (a)-(c) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

1.4.

Confirmarea faptului că instituția de credit solicitantă a desfășurat anterior activități comerciale sau de altă natură (da/nu) (dacă da, completați restul câmpurilor din secțiunea 1.4 a prezentului tabel)

Detalii privind licențele, autorizațiile, înregistrările sau alte permisiuni acordate instituției de credit solicitante sau oricăreia dintre filialele acesteia de a desfășura activități în sectorul serviciilor financiare, de către o autoritate publică sau de către o altă entitate care îndeplinește funcții publice din orice stat membru sau țară terță care se încadrează în categoriile prevăzute la articolul 2 litera (a) punctele (i)-(iv) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

Detalii privind evenimentele semnificative legate de instituția de credit solicitantă sau de oricare dintre filialele acesteia care au avut loc sau au loc și care pot fi considerate în mod rezonabil relevante pentru autorizare, inclusiv oricare dintre aspectele prevăzute la articolul 2 litera (b) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

Informații privind evenimentele prezentate în declarație, inclusiv denumirea și adresa instanței penale sau civile ori ale autorității civile sau administrative relevante, data evenimentului, suma implicată, rezultatul procedurii și o explicație a circumstanțelor evenimentului care a declanșat procedura

| 1.5. | Taxe aplicabile [articolul 2 literele (d) și (e) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

1.5.

Elementele necesare pentru calcularea taxelor aplicabile în cazul în care dreptul Uniunii sau dreptul intern prevede că orice taxă pentru depunerea cererii sau taxă de supraveghere care trebuie plătită de către instituția de credit solicitantă se calculează pe baza activităților sau a caracteristicilor instituției de credit solicitante

Anexă care să cuprindă dovada plății oricărei taxe pentru depunerea cererii, în cazul în care dreptul Uniunii sau dreptul intern prevede plata unei astfel de taxe

Tabelul 2

Programul activităților [articolul 3 din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580]

| Activități [articolul 3 din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- |
| Anexă care să cuprindă programul activităților, incluzând: (a) lista activităților pe care instituția de credit solicitantă intenționează să le desfășoare, inclusiv activitățile enumerate în anexa I la Directiva 2013/36/UE; și (b) descrierea modului în care programul de activitate este aliniat la activitățile propuse | |
| |
| | |
| | |
| |
| | |

Activități [articolul 3 din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580]

Anexă care să cuprindă programul activităților, incluzând: (a) lista activităților pe care instituția de credit solicitantă intenționează să le desfășoare, inclusiv activitățile enumerate în anexa I la Directiva 2013/36/UE; și (b) descrierea modului în care programul de activitate este aliniat la activitățile propuse

Tabelul 3

Informații financiare [articolul 4 din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580]

| 3.1. | Informații previzionale [articolul 4 litera (a) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

3.1.

Anexă care să cuprindă informații previzionale privind instituția de credit solicitantă la nivel individual și, atunci când este cazul, la nivel de grup consolidat și la nivel subconsolidat, astfel cum se prevede la articolul 4 litera (a) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

| 3.2. | Situații financiare statutare [articolul 4 litera (b) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 |
| --- | --- |

3.2.

Anexă care să cuprindă situațiile financiare statutare ale instituției de credit solicitante, la nivel individual și, atunci când este cazul, la nivel de grup consolidat și la nivel subconsolidat, astfel cum se prevede la articolul 4 litera (b) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

| 3.3. | Grad de îndatorare [articolul 4 litera (c) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

3.3.

Anexă care să cuprindă o prezentare a gradului de îndatorare asumat sau preconizat a fi asumat de instituția de credit solicitantă înainte de începerea activităților sale în calitate de instituție de credit, astfel cum se prevede la articolul 4 litera (c) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

| 3.4. | Garanții și indemnizații [articolul 4 litera (d) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 |
| --- | --- |

3.4.

Anexă care să cuprindă o prezentare a oricăror garanții sau indemnizații acordate ori preconizate a fi acordate de către instituția de credit solicitantă înainte de începerea activităților sale în calitate de instituție de credit

| 3.5. | Rating de credit [articolul 4 litera (e) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 |
| --- | --- |

3.5.

Dacă există, ratingul de credit al instituției de credit solicitante și ratingul global al grupului din care face parte aceasta

| 3.6. | Supraveghere consolidată [articolul 4 litera (f) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 |
| --- | --- |

3.6.

Anexă care să cuprindă, atunci când este cazul, analiza sferei supravegherii consolidate în temeiul cerințelor de consolidare, astfel cum se prevede la articolul 4 litera (f) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

| 3.7. | Cadre și politici [articolul 4 litera (g) punctele (i)-(x) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

3.7.

Prezentarea cadrului de gestionare a riscurilor, astfel cum se prevede la articolul 4 litera (g) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

Prezentarea politicii de gestionare a riscului de lichiditate

Prezentarea politicii privind concentrarea și diversificarea finanțării

Prezentarea politicii privind gestionarea garanțiilor

Prezentarea politicii privind depozitele

Prezentarea politicii privind creditele și împrumuturile

Prezentarea politicii privind riscul de concentrare

Prezentarea politicii de constituire a provizioanelor

Prezentarea politicii privind distribuirea dividendelor

Prezentarea politicii privind portofoliul de tranzacționare

| 3.8. | Procesul de elaborare a unui plan de redresare [articolul 4 litera (h) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

3.8.

Descrierea procesului de elaborare, de către instituția de credit solicitantă, a unui plan de redresare, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (1) punctul 32 din Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și, atunci când este cazul, a unui plan de redresare a grupului, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (1) punctul 33 din directiva respectivă

| 3.9. | Schemă de garantare a depozitelor [articolul 4 litera (i) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

3.9.

O declarație sau o confirmare potrivit căreia, înainte de data autorizării sau cel târziu la această dată, instituția de credit solicitantă devine membră a unei scheme de garantare a depozitelor recunoscute oficial în statul membru în care se depune cererea, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (3) din Directiva 2014/49/UE

Denumirea schemei de garantare a depozitelor

| 3.10. | Sistem instituțional de protecție [articolul 4 litera (j) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

3.10.

Denumirea oricărui sistem instituțional de protecție, astfel cum este definit în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în care instituția de credit solicitantă a intrat sau intenționează să intre

Tabelul 4

Program de activitate, organizare structurală, sisteme de control intern și auditori [articolul 5 din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580]

| 4.1. | Program de activitate [articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

4.1.

Anexă care să cuprindă programul de activitate, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

| 4.2. | Organizare, structură și cadrul de administrare a activității [articolul 5 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

4.2.

Anexă care să cuprindă descrierea organizării, a structurii și a cadrului de administrare a activității instituției de credit solicitante, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

| 4.3. | Cadrul de control intern [articolul 5 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

4.3.

Anexă care să cuprindă prezentarea organizării interne (inclusiv a resurselor bugetare și umane dedicate) a funcției de asigurare a conformității, a funcției de gestionare a riscurilor și a funcției de audit intern, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1) litera (c) punctul (i) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

Prezentarea politicii privind avertizarea în interes public

Prezentarea politicii privind conflictele de interese

Prezentarea politicii privind tratarea plângerilor

Prezentarea politicii privind abuzul de piață

Prezentarea politicii de promovare a diversității în cadrul organului de conducere

Prezentarea politicii de remunerare a membrilor personalului ale căror activități profesionale au un impact semnificativ asupra profilului de risc al instituției de credit solicitante

Prezentarea sistemelor și a politicilor de evaluare și gestionare a riscurilor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului, inclusiv o prezentare a procedurilor-cheie care au fost instituite pentru a contracara riscul ca instituția de credit solicitantă să fie utilizată în scopul unor infracțiuni financiare

| 4.4. | Resurse de audit intern [articolul 5 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

4.4.

Descrierea resurselor de audit intern și o prezentare a metodologiei și a planului de audit intern pentru primii trei ani ulteriori autorizării, inclusiv de audit al serviciilor externalizate

| 4.5. | Politici și planuri [articolul 5 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

4.5.

Prezentarea politicii de audit intern

Prezentarea politicii privind guvernanța produselor

Prezentarea politicii de protecție a consumatorilor

Prezentarea planului și a politicii de continuitate a activității, inclusiv o prezentare a sistemelor de rezervă și de recuperare disponibile și a planurilor care asigură disponibilitatea personalului-cheie în situațiile în care este necesar să se asigure continuitatea activității

| 4.6. | Structura instituției de credit solicitante [articolul 5 alineatul (1) litera (f) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

4.6.

Prezentarea externalizării externe și intragrup care sprijină activitățile de control intern sau operațiunile instituției de credit solicitante, inclusiv informațiile menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (f) punctul (i) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

Prezentarea responsabilităților de supraveghere și a mecanismelor, a sistemelor și a controalelor pentru fiecare funcție externalizată care este esențială sau importantă pentru gestionarea și operațiunile instituției de credit solicitante

Prezentarea acordurilor și a mecanismelor privind nivelul serviciilor pentru fiecare funcție externalizată care este esențială sau importantă pentru gestionarea și operațiunile instituției de credit solicitante

Descrierea infrastructurii IT a instituției de credit solicitante, inclusiv a sistemelor utilizate sau care urmează să fie utilizate, a modalităților sale de găzduire, a organizării funcției IT, a structurii IT, a strategiei IT și a guvernanței IT, a politicilor și procedurilor de securitate informatică, precum și a oricăror sisteme și controale existente sau care urmează să fie instituite pentru furnizarea de servicii bancare electronice

| 4.7. | Societate de audit sau auditori legali [articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

4.7.

Nume/denumire

Adresă

Punct de contact (nume, număr de telefon, adresă de e-mail)

Tabelul 5

Capital inițial [articolul 6 din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580]

| 5.1. | Capital și fonduri proprii inițiale [articolul 6 alineatele (1) și (2) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

5.1.

Anexă care să cuprindă dovezi privind capitalul emis, capitalul vărsat și capitalul nevărsat al instituției de credit solicitante

Descrierea tipurilor și cuantumurilor fondurilor proprii care corespund capitalului inițial

În cazul în care, în momentul depunerii cererii, capitalul inițial nu este vărsat integral, descrierea planului și indicarea termenului de punere în aplicare pentru a se asigura vărsarea integrală a capitalului inițial înainte de intrarea în vigoare a autorizației de începere a activității ca instituție de credit

| 5.2. | Surse de finanțare disponibile pentru fondurile proprii [articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

5.2.

Explicarea surselor de finanțare disponibile pentru fondurile proprii și o anexă care să cuprindă dovezi ale disponibilității acestor surse de finanțare, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

| 5.3. | Cuantumurile, tipurile și distribuția capitalului intern [articolul 6 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

5.3.

Anexă care să cuprindă evaluarea cuantumurilor, a tipurilor și a distribuției capitalului intern pe care instituția de credit solicitantă le consideră adecvate pentru a acoperi natura și nivelul riscurilor la care instituția de credit solicitantă va fi sau ar putea fi expusă, precum și analiza prevăzută la articolul 6 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

Tabelul 6

Conducerea efectivă [articolul 7 din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580]

| 6.1. | Membrii organului de conducere (se completează o copie separată a acestei secțiuni a tabelului pentru fiecare persoană) [articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

6.1.

Numele actual și, dacă sunt diferite, toate numele anterioare

Sex

Locul nașterii

Data nașterii

Adresă

Număr de telefon

Număr de telefon mobil

Adresă de e-mail

Cetățenie

Codul numeric personal sau o anexă care să cuprindă o copie a cărții de identitate sau a unui document echivalent

Detalii privind funcția deținută sau care urmează să fie deținută de persoana în cauză, inclusiv dacă funcția este executivă sau neexecutivă, data de începere sau data planificată de începere și durata mandatului, precum și o descriere a principalelor îndatoriri și responsabilități ale persoanei

Anexă care să cuprindă un curriculum vitae, astfel cum se prevede la punctul 1 litera (d) din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

Anexă care să cuprindă o listă a persoanelor de referință, inclusiv datele de contact, de preferință de la angajatorii din sectorul bancar sau al serviciilor financiare, care să cuprindă numele complet, instituția, funcția, numărul de telefon, adresa de e-mail, natura relației profesionale și informații privind existența, în prezent sau în trecut, a unei relații fără caracter profesional cu această persoană

Anexă care să cuprindă cazierul judiciar și informațiile relevante privind investigațiile și procedurile penale, cauzele civile și administrative relevante și măsurile disciplinare (inclusiv descalificarea ca administrator al unei societăți, falimentul, insolvența și proceduri similare), atestate în special prin intermediul unui certificat oficial sau, în cazurile în care un astfel de certificat nu există, prin orice sursă fiabilă de informații privind absența condamnărilor, a investigațiilor și a procedurilor penale

Anexă care să cuprindă o declarație în care să se precizeze dacă este pe rol vreo procedură penală ori dacă persoana în cauză sau orice organizație condusă de aceasta a fost implicată în calitate de debitor într-o procedură de insolvență sau într-o procedură comparabilă

Anexă care să cuprindă informații referitoare la aspectele prevăzute la punctul 1 litera (f) subpunctul (iii) din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

Anexă care să cuprindă o descriere a tuturor intereselor financiare și nefinanciare care ar putea crea potențiale conflicte de interese, astfel cum se prevede la punctul 1 litera (g) din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

Anexă care să cuprindă detalii prin care să se demonstreze că persoana în cauză poate dedica suficient timp exercitării mandatului, astfel cum se prevede la punctul 1 litera (h) din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

Detalii privind rezultatul oricărei evaluări a adecvării persoanei, efectuate de către instituția de credit solicitantă, astfel cum se descrie la punctul 3 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

| 6.2. | Alte informații necesare cu privire la membrii organului de conducere [articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 și punctele 2, 4 și 5 din anexa I la același regulament] |
| --- | --- |

6.2.

Descrierea oricărui comitet al organului de conducere care este planificat în momentul depunerii cererii de autorizare, inclusiv membrii și competențele acestuia

O declarație privind evaluarea globală efectuată de instituția de credit solicitantă cu privire la adecvarea colectivă a organului de conducere, inclusiv procesele-verbale relevante ale consiliului de administrație sau raportul ori documentele de evaluare a adecvării

Descrierea modului în care a fost luată în considerare diversitatea calităților și a competențelor la selectarea membrilor organului de conducere

| 6.3. | Coordonatorii funcțiilor de control intern și directorul financiar care nu fac parte din organul de conducere (se completează o copie separată a acestei secțiuni a tabelului pentru fiecare persoană) [articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

6.3.

Numele actual și, dacă sunt diferite, toate numele anterioare

Sex

Locul nașterii

Data nașterii

Adresă

Număr de telefon

Număr de telefon mobil

Adresă de e-mail

Cetățenie

Codul numeric personal sau o anexă care să cuprindă o copie a cărții de identitate sau a unui document echivalent

Detalii privind funcția deținută sau care urmează să fie deținută de persoana în cauză, inclusiv dacă funcția este executivă sau neexecutivă, data de începere sau data planificată de începere și durata mandatului, precum și o descriere a principalelor îndatoriri și responsabilități ale persoanei

Anexă care să cuprindă un curriculum vitae, astfel cum se prevede la punctul 1 litera (d) din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

Anexă care să cuprindă o listă a persoanelor de referință, inclusiv datele de contact, de preferință de la angajatorii din sectorul bancar sau al serviciilor financiare, care să cuprindă numele complet, instituția, funcția, numărul de telefon, adresa de e-mail, natura relației profesionale și informații privind existența, în prezent sau în trecut, a unei relații fără caracter profesional cu această persoană

Anexă care să cuprindă cazierul judiciar și informațiile relevante privind investigațiile și procedurile penale, cauzele civile și administrative relevante și măsurile disciplinare (inclusiv descalificarea ca administrator al unei societăți, falimentul, insolvența și proceduri similare), atestate în special prin intermediul unui certificat oficial sau, în cazurile în care un astfel de certificat nu există, prin orice sursă fiabilă de informații privind absența condamnărilor, a investigațiilor și a procedurilor penale

Anexă care să cuprindă o declarație în care să se precizeze dacă este pe rol vreo procedură penală ori dacă persoana în cauză sau orice organizație condusă de aceasta a fost implicată în calitate de debitor într-o procedură de insolvență sau într-o procedură comparabilă

Anexă care să cuprindă informații referitoare la aspectele prevăzute la punctul 1 litera (f) subpunctul (iii) din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

Detalii privind rezultatul oricărei evaluări a adecvării persoanei, efectuate de către instituția de credit solicitantă, astfel cum se descrie la punctul 3 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

| 6.4. | Competențele, responsabilitățile și substituenții membrilor organului de conducere al instituției de credit solicitante [articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

6.4.

Descrierea competențelor, a responsabilităților și a substituenților membrilor organului de conducere al instituției de credit solicitante și, atunci când este relevant în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580, ale coordonatorilor funcțiilor de control intern și ale directorului financiar care nu fac parte din organul de conducere

Tabelul 7

Acționari și asociați cu participații calificate [articolul 8 din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580]

| 7.1. | Acționari și asociați (persoane juridice și fizice) [articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

7.1.

Anexă care să cuprindă, pentru fiecare persoană fizică și juridică ce deține o participație calificată, informațiile menționate la articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

| 7.2. | Informații suplimentare cu privire la persoanele fizice [articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

7.2.

Anexă care să cuprindă, pentru fiecare persoană fizică ce deține o participație calificată, informațiile suplimentare menționate la articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

| 7.3. | Informații suplimentare referitoare la persoanele juridice sau entitățile care nu sunt persoane juridice și care dețin sau vor deține participații în nume propriu [articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

7.3.

Anexă care să cuprindă, pentru fiecare persoană juridică sau entitate care nu este persoană juridică și care deține sau va deține participații în nume propriu, informațiile suplimentare menționate la articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

| 7.4. | Fiducii [articolul 8 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

7.4.

Anexă care să cuprindă informațiile menționate la articolul 8 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

| 7.5. | Membrii unei entități care nu este persoană juridică, în cazul în care participația în instituția de credit solicitantă va fi tratată ca activ al entității [articolul 8 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

7.5.

Anexă care să cuprindă informațiile menționate la articolul 8 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

Tabelul 8

Cei mai mari 20 de acționari sau asociați [articolul 9 din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580]

| 8.1. | Structura acționariatului [articolul 9 din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

8.1.

Anexă care să cuprindă o diagramă care să prezinte structura acționariatului instituției de credit solicitante, inclusiv defalcarea capitalului și a drepturilor de vot

| 8.2. | Lista numelor tuturor persoanelor și ale altor entități care dețin participații și alte detalii relevante [articolul 9 din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580] |
| --- | --- |

8.2.

Anexă care să cuprindă o listă a numelor tuturor persoanelor și ale altor entități care dețin participații de tipul celor descrise la articolul 9 din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580, indicând pentru fiecare astfel de persoană sau entitate:

| — | numărul și tipul de acțiuni sau alte participații subscrise sau care urmează să fie subscrise; |
| --- | --- |

—

numărul și tipul de acțiuni sau alte participații subscrise sau care urmează să fie subscrise;

| — | valoarea nominală a unor astfel de acțiuni sau de alte participații; |
| --- | --- |

—

valoarea nominală a unor astfel de acțiuni sau de alte participații;

| — | eventuala primă plătită sau care urmează să fie plătită; |
| --- | --- |

—

eventuala primă plătită sau care urmează să fie plătită;

| — | orice garanții sau sarcini create în legătură cu astfel de acțiuni sau de alte participații, inclusiv identitatea părților garantate; și |
| --- | --- |

—

orice garanții sau sarcini create în legătură cu astfel de acțiuni sau de alte participații, inclusiv identitatea părților garantate; și

| — | dacă este cazul, orice angajamente asumate de astfel de persoane sau entități cu scopul de a se asigura faptul că instituția de credit va respecta cerințele prudențiale aplicabile |
| --- | --- |

—

dacă este cazul, orice angajamente asumate de astfel de persoane sau entități cu scopul de a se asigura faptul că instituția de credit va respecta cerințele prudențiale aplicabile

Tabelul 9

Informațiile necesare în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

| Informații solicitate de autoritatea competentă în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 (se completează de la caz la caz, descriindu-se în coloana din stânga informațiile solicitate, iar în coloana din dreapta furnizându-se informațiile) |
| --- |
| | |
| | |

Informații solicitate de autoritatea competentă în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 (se completează de la caz la caz, descriindu-se în coloana din stânga informațiile solicitate, iar în coloana din dreapta furnizându-se informațiile)

Tabelul 10

Informațiile omise din cerere în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580

| 10.1. | Informații omise în conformitate cu articolul 11 litera (a) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 (se completează cu o listă a informațiilor, de la caz la caz) |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Informații omise în conformitate cu articolul 11 litera (b) din Regulamentul delegat (UE) 2022/2580 (se completează cu o listă a informațiilor, de la caz la caz) |
| --- | --- |

10.2.

---

(1)  JO L 335, XX.XX.2022, p. 64.

(2)  Directiva (UE) 2017/1132 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2017 privind anumite aspecte ale dreptului societăților comerciale (JO L 169, 30.6.2017, p. 46).

(3)  Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a firmelor de investiții și de modificare a Directivei 82/891/CEE a Consiliului și a Directivelor 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE, 2011/35/UE, 2012/30/UE și 2013/36/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Regulamentelor (UE) nr. 1093/2010 și (UE) nr. 648/2012 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 173, 12.6.2014, p. 190).

(4)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

---

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 29.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 335/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 335/103

---

DECIZIA nr. 2/2022 A COMITETULUI APE ÎNFIINȚAT PRIN ACORDUL DE PARTENERIAT ECONOMIC PRELIMINAR DINTRE GHANA, PE DE O PARTE, ȘI COMUNITATEA EUROPEANĂ ȘI STATELE SALE MEMBRE, PE DE ALTĂ PARTE

din 30 noiembrie 2022

privind adoptarea regulamentului de procedură pentru soluționarea litigiilor [2022/2582]

COMITETUL APE,

având în vedere Acordul de parteneriat economic preliminar dintre Ghana, pe de o parte și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte (1) (denumit în continuare „acordul”), semnat la Bruxelles la 28 iulie 2016, în special articolul 59,

întrucât:

articolul 59 alineatul (1) din acord prevede că procedurile de soluționare a litigiilor se reglementează prin regulamentul de procedură, care se adoptă de Comitetul APE în termen de trei luni de la înființarea sa, iar articolul 64 alineatul (2) din acord menționează că codul de conduită se anexează la respectivul regulament de procedură,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se adoptă regulamentul de procedură pentru soluționarea litigiilor, astfel cum este prevăzut în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

---

(1)  
  JO L 287, 21.10.2016, p. 3.

1

---

ANEXĂ

REGULAMENT DE PROCEDURĂ PENTRU SOLUȚIONAREA LITIGIILOR

A.   DEFINIȚII

| 1. | În capitolul 3 (Proceduri de soluționare a litigiilor) din acord și în temeiul prezentului regulament de procedură, se aplică următoarele definiții:






  (a) | „personal administrativ” înseamnă, în legătură cu un arbitru, persoanele aflate sub conducerea și sub controlul unui arbitru, altele decât asistenții; |
| --- | --- | --- |

1.

În capitolul 3 (Proceduri de soluționare a litigiilor) din acord și în temeiul prezentului regulament de procedură, se aplică următoarele definiții:

(a)

„personal administrativ” înseamnă, în legătură cu un arbitru, persoanele aflate sub conducerea și sub controlul unui arbitru, altele decât asistenții;

| (b) | „consilier” înseamnă o persoană angajată de o parte pentru a consilia sau a asista respectiva parte în cadrul activității comisiei de arbitraj; |
| --- | --- |

(b)

„consilier” înseamnă o persoană angajată de o parte pentru a consilia sau a asista respectiva parte în cadrul activității comisiei de arbitraj;

| (c) | „asistent” înseamnă o persoană care, în temeiul mandatului unui arbitru și sub conducerea și sub controlul acestuia, desfășoară activități de cercetare sau îl asistă pe respectivul arbitru în activitatea sa; |
| --- | --- |

(c)

„asistent” înseamnă o persoană care, în temeiul mandatului unui arbitru și sub conducerea și sub controlul acestuia, desfășoară activități de cercetare sau îl asistă pe respectivul arbitru în activitatea sa;

| (d) | „partea reclamantă” înseamnă orice parte care solicită înființarea unei comisii de arbitraj în conformitate cu articolul 49 (Inițierea procedurii de arbitraj) din acord; |
| --- | --- |

(d)

„partea reclamantă” înseamnă orice parte care solicită înființarea unei comisii de arbitraj în conformitate cu articolul 49 (Inițierea procedurii de arbitraj) din acord;

| (e) | „zi” înseamnă o zi calendaristică; |
| --- | --- |

(e)

„zi” înseamnă o zi calendaristică;

| (f) | „comisie de arbitraj” înseamnă o comisie înființată în temeiul articolului 50 (Instituirea comisiei de arbitraj) din acord; |
| --- | --- |

(f)

„comisie de arbitraj” înseamnă o comisie înființată în temeiul articolului 50 (Instituirea comisiei de arbitraj) din acord;

| (g) | „membru al comisiei” sau „arbitru” înseamnă un membru al unei comisii de arbitraj; |
| --- | --- |

(g)

„membru al comisiei” sau „arbitru” înseamnă un membru al unei comisii de arbitraj;

| (h) | „parte pârâtă” înseamnă partea acuzată de încălcarea dispozițiilor vizate; |
| --- | --- |

(h)

„parte pârâtă” înseamnă partea acuzată de încălcarea dispozițiilor vizate;

| (i) | „reprezentant al unei părți” înseamnă un angajat sau orice persoană numită de un minister sau de o agenție sau de orice altă entitate publică a unei părți, care reprezintă partea respectivă în cadrul unui litigiu aflat sub incidența acordului. |
| --- | --- |

(i)

„reprezentant al unei părți” înseamnă un angajat sau orice persoană numită de un minister sau de o agenție sau de orice altă entitate publică a unei părți, care reprezintă partea respectivă în cadrul unui litigiu aflat sub incidența acordului.

B.   NOTIFICĂRI

| 2. | Orice cerere, aviz, observații scrise sau alt document din partea:






  (a) | comisiei de arbitraj se transmit ambelor părți în același timp; |
| --- | --- | --- |

2.

Orice cerere, aviz, observații scrise sau alt document din partea:

(a)

comisiei de arbitraj se transmit ambelor părți în același timp;

| (b) | unei părți, care sunt adresate comisiei de arbitraj, se transmit în copie celeilalte părți, în același timp; precum și |
| --- | --- |

(b)

unei părți, care sunt adresate comisiei de arbitraj, se transmit în copie celeilalte părți, în același timp; precum și

| (c) | unei părți, care sunt adresate celeilalte părți, se transmit în copie comisiei de arbitraj, în același timp, după caz. |
| --- | --- |

(c)

unei părți, care sunt adresate celeilalte părți, se transmit în copie comisiei de arbitraj, în același timp, după caz.

| 3. | Orice notificare menționată la punctul 2 se efectuează prin e-mail sau, după caz, prin orice alt mijloc de telecomunicații care permite înregistrarea trimiterii notificării. În absența unor dovezi contrare, o astfel de notificare se consideră livrată la data transmiterii ei. |
| --- | --- |

3.

Orice notificare menționată la punctul 2 se efectuează prin e-mail sau, după caz, prin orice alt mijloc de telecomunicații care permite înregistrarea trimiterii notificării. În absența unor dovezi contrare, o astfel de notificare se consideră livrată la data transmiterii ei.

| 4. | Toate notificările se adresează Direcției Generale Comerț a Comisiei Europene și, respectiv, directorului general al Ministerul Comerțului și Industriei din Ghana. |
| --- | --- |

4.

Toate notificările se adresează Direcției Generale Comerț a Comisiei Europene și, respectiv, directorului general al Ministerul Comerțului și Industriei din Ghana.

| 5. | Erorile minore de redactare din orice solicitare, aviz, observații scrise sau alt document referitor la procedurile comisiei de arbitraj pot fi corectate prin transmiterea unui nou document în care se indică în mod clar modificările. |
| --- | --- |

5.

Erorile minore de redactare din orice solicitare, aviz, observații scrise sau alt document referitor la procedurile comisiei de arbitraj pot fi corectate prin transmiterea unui nou document în care se indică în mod clar modificările.

| 6. | Dacă ultima zi pentru transmiterea unui document coincide cu o zi nelucrătoare a instituțiilor Uniunii Europene sau a guvernului din Ghana, termenul de transmitere a documentului se încheie în ziua lucrătoare imediat următoare. |
| --- | --- |

6.

Dacă ultima zi pentru transmiterea unui document coincide cu o zi nelucrătoare a instituțiilor Uniunii Europene sau a guvernului din Ghana, termenul de transmitere a documentului se încheie în ziua lucrătoare imediat următoare.

C.   NUMIREA ARBITRILOR

| 7. | În cazul în care, în temeiul alineatului (3) de la articolul 50 (Instituirea comisiei de arbitraj) din acord, un arbitru este selectat prin tragere la sorți, copreședintele Comitetului APE din partea părții reclamante îl informează de îndată pe copreședintele părții pârâte cu privire la data, ora și locul de desfășurare a tragerii la sorți. Copreședintelui Comitetului APE din partea părții reclamante sau delegatului acestuia i se solicită să efectueze și efectuează tragerea la sorți, astfel cum se prevede la alineatele (3) și (4) de la articolul 50 (Instituirea comisiei de arbitraj) din acord. Copreședintele Comitetului APE din partea părții reclamante poate delega această selecție prin tragere la sorți a arbitrului. |
| --- | --- |

7.

În cazul în care, în temeiul alineatului (3) de la articolul 50 (Instituirea comisiei de arbitraj) din acord, un arbitru este selectat prin tragere la sorți, copreședintele Comitetului APE din partea părții reclamante îl informează de îndată pe copreședintele părții pârâte cu privire la data, ora și locul de desfășurare a tragerii la sorți. Copreședintelui Comitetului APE din partea părții reclamante sau delegatului acestuia i se solicită să efectueze și efectuează tragerea la sorți, astfel cum se prevede la alineatele (3) și (4) de la articolul 50 (Instituirea comisiei de arbitraj) din acord. Copreședintele Comitetului APE din partea părții reclamante poate delega această selecție prin tragere la sorți a arbitrului.

| 8. | Copreședintele Comitetului APE din partea părții reclamante selectează prin tragere la sorți arbitrul sau președintele, în termen de cinci zile de la expirarea termenului menționat la alineatul (2) de la articolul 50 (Instituirea comisiei de arbitraj), în cazul în care oricare dintre sublistele menționate la alineatul (1) de la articolul 64 (Lista arbitrilor):






  (a) | nu este stabilită, din rândul persoanelor care au fost propuse în mod oficial de către una dintre părți sau de ambele părți pentru stabilirea respectivei subliste; sau |
| --- | --- | --- |

8.

Copreședintele Comitetului APE din partea părții reclamante selectează prin tragere la sorți arbitrul sau președintele, în termen de cinci zile de la expirarea termenului menționat la alineatul (2) de la articolul 50 (Instituirea comisiei de arbitraj), în cazul în care oricare dintre sublistele menționate la alineatul (1) de la articolul 64 (Lista arbitrilor):

(a)

nu este stabilită, din rândul persoanelor care au fost propuse în mod oficial de către una dintre părți sau de ambele părți pentru stabilirea respectivei subliste; sau

| (b) | nu mai conține cel puțin cinci persoane, dintre cele care rămân pe respectiva sublistă. |
| --- | --- |

(b)

nu mai conține cel puțin cinci persoane, dintre cele care rămân pe respectiva sublistă.

Copreședintele Comitetului APE din partea părții reclamante poate delega această selecție prin tragere la sorți a arbitrului.

| 9. | Copreședintele Comitetului APE din partea părții reclamante informează, în scris, fiecare persoană care a fost selectată pentru a fi arbitru cu privire la numirea sa. Fiecare persoană confirmă ambelor părți disponibilitatea sa în termen de cinci zile de la data la care a fost informată cu privire la numirea sa. În scopul stabilirii datei înființării comisiei de arbitraj în conformitate cu alineatul (5) de la articolul 50 (Instituirea comisiei de arbitraj) din acord, data la care sunt selectați membrii comisiei se consideră a fi data la care ultimul dintre cei trei membri selectați a anunțat acceptarea numirii. |
| --- | --- |

9.

Copreședintele Comitetului APE din partea părții reclamante informează, în scris, fiecare persoană care a fost selectată pentru a fi arbitru cu privire la numirea sa. Fiecare persoană confirmă ambelor părți disponibilitatea sa în termen de cinci zile de la data la care a fost informată cu privire la numirea sa. În scopul stabilirii datei înființării comisiei de arbitraj în conformitate cu alineatul (5) de la articolul 50 (Instituirea comisiei de arbitraj) din acord, data la care sunt selectați membrii comisiei se consideră a fi data la care ultimul dintre cei trei membri selectați a anunțat acceptarea numirii.

D.   MANDAT

| 10. | Dacă părțile nu au convenit altfel, în termen de cinci zile de la data constituirii comisiei de arbitraj, mandatul acesteia constă din:

  „
  examinarea, în lumina dispozițiilor relevante din acord citate de părți, chestiunea menționată în cererea de înființare a comisiei de arbitraj, formularea unor constatări cu privire la conformitatea măsurii în cauză cu dispozițiile acordului menționate la articolul 46 (Domeniul de aplicare) și prezentarea un raport în conformitate cu articolul 51 (Raportul intermediar al comisiei de arbitraj) și articolul 52 (Hotărârea comisiei de arbitraj).” |
| --- | --- |

10.

Dacă părțile nu au convenit altfel, în termen de cinci zile de la data constituirii comisiei de arbitraj, mandatul acesteia constă din:

„
  examinarea, în lumina dispozițiilor relevante din acord citate de părți, chestiunea menționată în cererea de înființare a comisiei de arbitraj, formularea unor constatări cu privire la conformitatea măsurii în cauză cu dispozițiile acordului menționate la articolul 46 (Domeniul de aplicare) și prezentarea un raport în conformitate cu articolul 51 (Raportul intermediar al comisiei de arbitraj) și articolul 52 (Hotărârea comisiei de arbitraj).”

| 11. | În cazul în care părțile convin cu privire la un alt mandat, ele notifică mandatul convenit comisiei de arbitraj în termenul prevăzut la punctul 10. |
| --- | --- |

11.

În cazul în care părțile convin cu privire la un alt mandat, ele notifică mandatul convenit comisiei de arbitraj în termenul prevăzut la punctul 10.

E.   FUNCȚIILE COMISIEI DE ARBITRAJ

| 12. | Comisia de arbitraj:






  (a) | efectuează o evaluare obiectivă a problemei pe care o examinează, inclusiv o evaluare obiectivă a elementelor factuale ale cazului, a aplicabilității și a conformității dispozițiilor vizate; |
| --- | --- | --- |

12.

Comisia de arbitraj:

(a)

efectuează o evaluare obiectivă a problemei pe care o examinează, inclusiv o evaluare obiectivă a elementelor factuale ale cazului, a aplicabilității și a conformității dispozițiilor vizate;

| (b) | expune, în deciziile și rapoartele sale, constatările cu privire la faptele examinate, aplicabilitatea dispozițiilor vizate și raționamentul de bază care a stat la baza constatărilor și a concluziilor formulate; precum și |
| --- | --- |

(b)

expune, în deciziile și rapoartele sale, constatările cu privire la faptele examinate, aplicabilitatea dispozițiilor vizate și raționamentul de bază care a stat la baza constatărilor și a concluziilor formulate; precum și

| (c) | se consultă la intervale regulate cu părțile și oferă oportunități adecvate pentru ajungerea la o soluție agreată de toate părțile. |
| --- | --- |

(c)

se consultă la intervale regulate cu părțile și oferă oportunități adecvate pentru ajungerea la o soluție agreată de toate părțile.

| 13. | Comisia de arbitraj ia în considerare și interpretările relevante din rapoartele grupurilor și ale Organului de apel adoptate de Organul de soluționare a diferendelor al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC). |
| --- | --- |

13.

Comisia de arbitraj ia în considerare și interpretările relevante din rapoartele grupurilor și ale Organului de apel adoptate de Organul de soluționare a diferendelor al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC).

F.   REUNIUNE DE ORGANIZARE

| 14. | Dacă părțile nu convin altfel, acestea se reunesc cu comisia de arbitraj în termen de șapte zile de la înființarea acesteia pentru a stabili aspectele pe care părțile sau comisia de arbitraj le consideră adecvate, inclusiv:






  (a) | remunerația și cheltuielile care trebuie plătite arbitrilor, dacă nu au fost convenite în prealabil. Remunerația este în conformitate cu standardele OMC; |
| --- | --- | --- |

14.

Dacă părțile nu convin altfel, acestea se reunesc cu comisia de arbitraj în termen de șapte zile de la înființarea acesteia pentru a stabili aspectele pe care părțile sau comisia de arbitraj le consideră adecvate, inclusiv:

(a)

remunerația și cheltuielile care trebuie plătite arbitrilor, dacă nu au fost convenite în prealabil. Remunerația este în conformitate cu standardele OMC;

| (b) | remunerația care trebuie plătită asistenților, dacă nu a fost convenită în prealabil. Cuantumul total al remunerației unui asistent sau unor asistenți ai fiecărui arbitru nu depășește 50 % din remunerația respectivului arbitru; |
| --- | --- |

(b)

remunerația care trebuie plătită asistenților, dacă nu a fost convenită în prealabil. Cuantumul total al remunerației unui asistent sau unor asistenți ai fiecărui arbitru nu depășește 50 % din remunerația respectivului arbitru;

| (c) | calendarul procedurii; și |
| --- | --- |

(c)

calendarul procedurii; și

| (d) | procedura ad-hoc menită să protejeze informațiile confidențiale. |
| --- | --- |

(d)

procedura ad-hoc menită să protejeze informațiile confidențiale.

| 15. | Arbitrii și reprezentanții părților pot participa la această reuniune prin telefon sau videoconferință. |
| --- | --- |

15.

Arbitrii și reprezentanții părților pot participa la această reuniune prin telefon sau videoconferință.

G.   OBSERVAȚII SCRISE

| 16. | Partea reclamantă transmite observațiile sale scrise în termen de cel mult 20 de zile de la data înființării comisiei de arbitraj. Partea pârâtă transmite observațiile sale scrise în termen de cel mult 20 de zile de la data transmiterii observațiilor scrise ale părții reclamante. |
| --- | --- |

16.

Partea reclamantă transmite observațiile sale scrise în termen de cel mult 20 de zile de la data înființării comisiei de arbitraj. Partea pârâtă transmite observațiile sale scrise în termen de cel mult 20 de zile de la data transmiterii observațiilor scrise ale părții reclamante.

H.   FUNCȚIONAREA COMISIEI DE ARBITRAJ

| 17. | Președintele comisiei de arbitraj prezidează toate reuniunile acesteia. Comisia de arbitraj poate delega președintelui autoritatea de a lua decizii administrative și procedurale. |
| --- | --- |

17.

Președintele comisiei de arbitraj prezidează toate reuniunile acesteia. Comisia de arbitraj poate delega președintelui autoritatea de a lua decizii administrative și procedurale.

| 18. | Cu excepția cazului în care se prevede altfel în capitolul 3 (Proceduri de soluționare a litigiilor) din acord sau în prezentul regulament de procedură, comisia de arbitraj își poate desfășura activitățile prin orice mijloace, inclusiv prin telefon, transmisii fax sau mijloace informatice. |
| --- | --- |

18.

Cu excepția cazului în care se prevede altfel în capitolul 3 (Proceduri de soluționare a litigiilor) din acord sau în prezentul regulament de procedură, comisia de arbitraj își poate desfășura activitățile prin orice mijloace, inclusiv prin telefon, transmisii fax sau mijloace informatice.

| 19. | Numai arbitrii pot participa la deliberările comisiei de arbitraj, dar aceasta poate permite asistenților arbitrilor să fie prezenți la deliberări. |
| --- | --- |

19.

Numai arbitrii pot participa la deliberările comisiei de arbitraj, dar aceasta poate permite asistenților arbitrilor să fie prezenți la deliberări.

| 20. | Redactarea oricărei decizii și a oricărui raport rămâne în responsabilitatea exclusivă a comisiei de arbitraj și nu se deleagă. |
| --- | --- |

20.

Redactarea oricărei decizii și a oricărui raport rămâne în responsabilitatea exclusivă a comisiei de arbitraj și nu se deleagă.

| 21. | În cazul în care se ridică o chestiune procedurală care nu este reglementată în capitolul 3 (Proceduri de soluționare a litigiilor) din acord, comisia de arbitraj, după consultarea părților, poate adopta o procedură corespunzătoare care să fie compatibilă cu dispozițiile respective. |
| --- | --- |

21.

În cazul în care se ridică o chestiune procedurală care nu este reglementată în capitolul 3 (Proceduri de soluționare a litigiilor) din acord, comisia de arbitraj, după consultarea părților, poate adopta o procedură corespunzătoare care să fie compatibilă cu dispozițiile respective.

| 22. | În cazul în care comisia de arbitraj consideră că este necesar să modifice oricare dintre termenele aferente procedurilor, altele decât cele prevăzute în capitolul 3 (Proceduri de soluționare a litigiilor) din acord, sau să efectueze orice altă ajustare procedurală sau administrativă, ea consultă mai întâi părțile și, ulterior, le informează, în scris, cu privire la motivele modificării sau ale ajustării, precum și cu privire la termenul necesar sau ajustarea necesară. |
| --- | --- |

22.

În cazul în care comisia de arbitraj consideră că este necesar să modifice oricare dintre termenele aferente procedurilor, altele decât cele prevăzute în capitolul 3 (Proceduri de soluționare a litigiilor) din acord, sau să efectueze orice altă ajustare procedurală sau administrativă, ea consultă mai întâi părțile și, ulterior, le informează, în scris, cu privire la motivele modificării sau ale ajustării, precum și cu privire la termenul necesar sau ajustarea necesară.

I.   SUBSTITUIRE

| 23. | În cazul în care o parte consideră că un arbitru nu respectă cerințele Codului de conduită a arbitrilor și mediatorilor (anexa la prezentul regulament de procedură) și, din acest motiv, este necesar să fie substituit, partea respectivă notifică cealaltă parte în termen de 15 zile de la data la care a obținut suficiente dovezi cu privire la presupusa nerespectare de către arbitrul respectiv a cerințelor codului de conduită respectiv. |
| --- | --- |

23.

În cazul în care o parte consideră că un arbitru nu respectă cerințele Codului de conduită a arbitrilor și mediatorilor (anexa la prezentul regulament de procedură) și, din acest motiv, este necesar să fie substituit, partea respectivă notifică cealaltă parte în termen de 15 zile de la data la care a obținut suficiente dovezi cu privire la presupusa nerespectare de către arbitrul respectiv a cerințelor codului de conduită respectiv.

| 24. | Părțile se consultă în termen de 15 zile de la notificarea menționată la punctul 23. Părțile îl informează pe arbitru cu privire la presupusa sa nerespectare a cerințelor și îi pot solicita să ia măsurile necesare pentru remedierea situației. În plus, dacă ajung la un acord, ele pot să revoce arbitrul și să selecteze un nou arbitru în conformitate cu articolul 50 (Instituirea comisiei de arbitraj) din acord. |
| --- | --- |

24.

Părțile se consultă în termen de 15 zile de la notificarea menționată la punctul 23. Părțile îl informează pe arbitru cu privire la presupusa sa nerespectare a cerințelor și îi pot solicita să ia măsurile necesare pentru remedierea situației. În plus, dacă ajung la un acord, ele pot să revoce arbitrul și să selecteze un nou arbitru în conformitate cu articolul 50 (Instituirea comisiei de arbitraj) din acord.

| 25. | În cazul în care părțile nu ajung la un acord cu privire la necesitatea substituirii unui arbitru, altul decât președintele comisiei de arbitraj, oricare dintre părți poate solicita ca această chestiune să fie înaintată președintelui comisiei de arbitraj, a cărui decizie este definitivă.
  În cazul în care președintele comisiei de arbitraj constată că arbitrul nu respectă cerințele Codului de conduită a arbitrilor și mediatorilor, noul arbitru se selectează în conformitate cu articolul 50 (Instituirea comisiei de arbitraj) din acord. |
| --- | --- |

25.

În cazul în care părțile nu ajung la un acord cu privire la necesitatea substituirii unui arbitru, altul decât președintele comisiei de arbitraj, oricare dintre părți poate solicita ca această chestiune să fie înaintată președintelui comisiei de arbitraj, a cărui decizie este definitivă.

În cazul în care președintele comisiei de arbitraj constată că arbitrul nu respectă cerințele Codului de conduită a arbitrilor și mediatorilor, noul arbitru se selectează în conformitate cu articolul 50 (Instituirea comisiei de arbitraj) din acord.

| 26. | Dacă părțile nu ajung la un acord în ceea ce privește necesitatea substituirii președintelui, oricare dintre părți poate solicita ca această chestiune să fie supusă atenției uneia dintre persoanele rămase în sublista președinților, stabilită în temeiul articolului 64 (Lista arbitrilor) din acord. Persoana respectivă este trasă la sorți de către copreședintele Comitetului APE din partea părții solicitante sau de către delegatul președintelui. Decizia cu privire la necesitatea ca persoana selectată să substituie președintele este definitivă.
  În cazul în care persoana respectivă constată că președintele nu respectă cerințele Codului de conduită a arbitrilor și mediatorilor, noul președinte se selectează în conformitate cu articolul 50 (Instituirea comisiei de arbitraj) din acord. |
| --- | --- |

26.

Dacă părțile nu ajung la un acord în ceea ce privește necesitatea substituirii președintelui, oricare dintre părți poate solicita ca această chestiune să fie supusă atenției uneia dintre persoanele rămase în sublista președinților, stabilită în temeiul articolului 64 (Lista arbitrilor) din acord. Persoana respectivă este trasă la sorți de către copreședintele Comitetului APE din partea părții solicitante sau de către delegatul președintelui. Decizia cu privire la necesitatea ca persoana selectată să substituie președintele este definitivă.

În cazul în care persoana respectivă constată că președintele nu respectă cerințele Codului de conduită a arbitrilor și mediatorilor, noul președinte se selectează în conformitate cu articolul 50 (Instituirea comisiei de arbitraj) din acord.

| 27. | Termenul necesar pentru întocmirea raportului sau luarea deciziei se prelungește cu termenul necesar pentru numirea unui nou arbitru. |
| --- | --- |

27.

Termenul necesar pentru întocmirea raportului sau luarea deciziei se prelungește cu termenul necesar pentru numirea unui nou arbitru.

J.   SUSPENDARE ȘI ÎNCETARE

| 28. | La cererea ambelor părți, comisia de arbitraj își suspendă în orice moment activitatea pentru o perioadă de timp convenită de părți și care nu depășește 12 luni consecutive. Comisia de arbitraj își reia activitatea înainte de încheierea perioadei de suspendare la cererea scrisă a ambelor părți sau la sfârșitul perioadei de suspendare la cererea scrisă a oricăreia dintre părți. Partea solicitantă anunță cealaltă parte în acest sens. În cazul în care o parte nu solicită reluarea activității comisiei de arbitraj la expirarea perioadei de suspendare, autoritatea comisiei de arbitraj expiră, iar procedura de soluționare a litigiilor încetează. În cazul unei suspendări a activității comisiei de arbitraj, termenele relevante prevăzute în prezenta secțiune se amână cu o perioadă de timp egală cu cea în care a fost suspendată activitatea comisiei de arbitraj. |
| --- | --- |

28.

La cererea ambelor părți, comisia de arbitraj își suspendă în orice moment activitatea pentru o perioadă de timp convenită de părți și care nu depășește 12 luni consecutive. Comisia de arbitraj își reia activitatea înainte de încheierea perioadei de suspendare la cererea scrisă a ambelor părți sau la sfârșitul perioadei de suspendare la cererea scrisă a oricăreia dintre părți. Partea solicitantă anunță cealaltă parte în acest sens. În cazul în care o parte nu solicită reluarea activității comisiei de arbitraj la expirarea perioadei de suspendare, autoritatea comisiei de arbitraj expiră, iar procedura de soluționare a litigiilor încetează. În cazul unei suspendări a activității comisiei de arbitraj, termenele relevante prevăzute în prezenta secțiune se amână cu o perioadă de timp egală cu cea în care a fost suspendată activitatea comisiei de arbitraj.

K.   AUDIERI

| 29. | Pe baza calendarului stabilit în conformitate cu punctul 14, după consultarea părților și a celorlalți arbitri, președintele comisiei de arbitraj notifică părților data, ora și locul audierii. Aceste informații se pun la dispoziția publicului de către partea pe al cărei teritoriu are loc audierea, cu excepția cazului în care audierea nu este publică. |
| --- | --- |

29.

Pe baza calendarului stabilit în conformitate cu punctul 14, după consultarea părților și a celorlalți arbitri, președintele comisiei de arbitraj notifică părților data, ora și locul audierii. Aceste informații se pun la dispoziția publicului de către partea pe al cărei teritoriu are loc audierea, cu excepția cazului în care audierea nu este publică.

| 30. | Dacă părțile nu convin altfel, audierea are loc la Bruxelles în cazul în care partea reclamantă este Ghana și la Accra în cazul în care partea reclamantă este Uniunea Europeană. Partea pârâtă suportă cheltuielile care decurg din administrarea logistică a audierii. |
| --- | --- |

30.

Dacă părțile nu convin altfel, audierea are loc la Bruxelles în cazul în care partea reclamantă este Ghana și la Accra în cazul în care partea reclamantă este Uniunea Europeană. Partea pârâtă suportă cheltuielile care decurg din administrarea logistică a audierii.

| 31. | Comisia de arbitraj poate convoca audieri suplimentare în cazul în care părțile convin în acest sens. |
| --- | --- |

31.

Comisia de arbitraj poate convoca audieri suplimentare în cazul în care părțile convin în acest sens.

| 32. | Toți arbitrii sunt prezenți pe parcursul întregii audieri. |
| --- | --- |

32.

Toți arbitrii sunt prezenți pe parcursul întregii audieri.

| 33. | Cu excepția cazului în care părțile convin altfel, următoarele persoane pot participa la audiere, indiferent dacă audierea este sau nu deschisă publicului:






  (a) | reprezentanți ai uneia dintre părți; |
| --- | --- | --- |

33.

Cu excepția cazului în care părțile convin altfel, următoarele persoane pot participa la audiere, indiferent dacă audierea este sau nu deschisă publicului:

(a)

reprezentanți ai uneia dintre părți;

| (b) | consilieri; |
| --- | --- |

(b)

consilieri;

| (c) | asistenți și personal administrativ; |
| --- | --- |

(c)

asistenți și personal administrativ;

| (d) | interpreți, traducători și grefieri ai comisiei de arbitraj; precum și |
| --- | --- |

(d)

interpreți, traducători și grefieri ai comisiei de arbitraj; precum și

| (e) | experți, în conformitate cu decizia comisiei în arbitraj în temeiul articolului 60 (Informații și consiliere tehnică) din acord. |
| --- | --- |

(e)

experți, în conformitate cu decizia comisiei în arbitraj în temeiul articolului 60 (Informații și consiliere tehnică) din acord.

| 34. | Cu cel puțin cinci zile înainte de data unei audieri, fiecare dintre părți trimite comisiei de arbitraj și celeilalte părți o listă cu numele persoanelor care vor pleda sau vor face prezentări în cursul audierii în numele părții respective, precum și cu numele altor reprezentanți sau consilieri care vor lua parte la audiere. |
| --- | --- |

34.

Cu cel puțin cinci zile înainte de data unei audieri, fiecare dintre părți trimite comisiei de arbitraj și celeilalte părți o listă cu numele persoanelor care vor pleda sau vor face prezentări în cursul audierii în numele părții respective, precum și cu numele altor reprezentanți sau consilieri care vor lua parte la audiere.

| 35. | Comisia de arbitraj desfășoară audierea în modul următor, asigurând faptul că partea reclamantă și partea pârâtă beneficiază de timp egal, atât în ceea ce privește pledoariile, cât și obiecțiile:

  Pledoarie







  (a) | pledoaria părții reclamante; |
| --- | --- | --- |

35.

Comisia de arbitraj desfășoară audierea în modul următor, asigurând faptul că partea reclamantă și partea pârâtă beneficiază de timp egal, atât în ceea ce privește pledoariile, cât și obiecțiile:

Pledoarie

(a)

pledoaria părții reclamante;

| (b) | pledoaria părții pârâte. |
| --- | --- |

(b)

pledoaria părții pârâte.

Obiecție

| (a) | replica părții reclamante; |
| --- | --- |

(a)

replica părții reclamante;

| (b) | contrareplica părții pârâte. |
| --- | --- |

(b)

contrareplica părții pârâte.

| 36. | Comisia de arbitraj poate adresa întrebări oricărei părți, în orice moment al audierii. |
| --- | --- |

36.

Comisia de arbitraj poate adresa întrebări oricărei părți, în orice moment al audierii.

| 37. | Comisia de arbitraj ia măsurile necesare în vederea realizării și transmiterii către părți, în cel mai scurt timp de la data audierii, a unei transcrieri a audierii. Părțile pot formula observații referitoare la transcriere, iar comisia de arbitraj poate lua în considerare aceste observații. |
| --- | --- |

37.

Comisia de arbitraj ia măsurile necesare în vederea realizării și transmiterii către părți, în cel mai scurt timp de la data audierii, a unei transcrieri a audierii. Părțile pot formula observații referitoare la transcriere, iar comisia de arbitraj poate lua în considerare aceste observații.

| 38. | În termen de 10 zile de la data audierii, fiecare dintre părți poate trimite observații scrise suplimentare cu privire la oricare dintre aspectele abordate în cadrul audierii. |
| --- | --- |

38.

În termen de 10 zile de la data audierii, fiecare dintre părți poate trimite observații scrise suplimentare cu privire la oricare dintre aspectele abordate în cadrul audierii.

L.   ÎNTREBĂRI SCRISE

| 39. | Comisia de arbitraj poate, în orice moment al procedurii, să adreseze întrebări scrise unei părți sau ambelor părți. Orice întrebare adresată uneia dintre părți se transmite în copie celeilalte părți. |
| --- | --- |

39.

Comisia de arbitraj poate, în orice moment al procedurii, să adreseze întrebări scrise unei părți sau ambelor părți. Orice întrebare adresată uneia dintre părți se transmite în copie celeilalte părți.

| 40. | Fiecare parte transmite celeilalte părți o copie a răspunsurilor sale la întrebările adresate de comisie. Cealaltă parte are posibilitatea de a prezenta observații în scris cu privire la răspunsurile părții în termen de cinci zile de la transmiterea copiei respective. |
| --- | --- |

40.

Fiecare parte transmite celeilalte părți o copie a răspunsurilor sale la întrebările adresate de comisie. Cealaltă parte are posibilitatea de a prezenta observații în scris cu privire la răspunsurile părții în termen de cinci zile de la transmiterea copiei respective.

| 41. | La cererea unei părți sau din proprie inițiativă, comisia de arbitraj poate solicita părților informațiile relevante pe care le consideră necesare și adecvate. Părțile răspund prompt și complet la orice cerere de informații transmisă de comisia de arbitraj. |
| --- | --- |

41.

La cererea unei părți sau din proprie inițiativă, comisia de arbitraj poate solicita părților informațiile relevante pe care le consideră necesare și adecvate. Părțile răspund prompt și complet la orice cerere de informații transmisă de comisia de arbitraj.

M.   CONFIDENȚIALITATE

| 42. | Fiecare parte și comisia de arbitraj tratează toate informațiile transmise de cealaltă parte comisiei de arbitraj ca fiind confidențiale, dacă partea respectivă le-a desemnat ca fiind confidențiale. Atunci când o parte transmite comisiei de arbitraj observații scrise care conțin informații confidențiale, aceasta transmite, în termen de 15 zile, și observații care nu conțin informații confidențiale, care se pun la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

42.

Fiecare parte și comisia de arbitraj tratează toate informațiile transmise de cealaltă parte comisiei de arbitraj ca fiind confidențiale, dacă partea respectivă le-a desemnat ca fiind confidențiale. Atunci când o parte transmite comisiei de arbitraj observații scrise care conțin informații confidențiale, aceasta transmite, în termen de 15 zile, și observații care nu conțin informații confidențiale, care se pun la dispoziția publicului.

| 43. | Nicio dispoziție a prezentului regulament de procedură nu împiedică vreuna dintre părți să își facă publice propriile poziții în măsura în care, atunci când face trimiteri la informațiile transmise de cealaltă parte, nu dezvăluie nicio informație desemnată de cealaltă parte ca fiind confidențială. |
| --- | --- |

43.

Nicio dispoziție a prezentului regulament de procedură nu împiedică vreuna dintre părți să își facă publice propriile poziții în măsura în care, atunci când face trimiteri la informațiile transmise de cealaltă parte, nu dezvăluie nicio informație desemnată de cealaltă parte ca fiind confidențială.

| 44. | Comisia de arbitraj desfășoară părțile relevante ale unei sesiuni în condiții de confidențialitate atunci când observațiile scrise și argumentațiile uneia dintre părți conțin informații confidențiale. Părțile păstrează caracterul confidențial al audierilor comisiei de arbitraj în cazul în care audierile se desfășoară în sesiuni închise publicului. |
| --- | --- |

44.

Comisia de arbitraj desfășoară părțile relevante ale unei sesiuni în condiții de confidențialitate atunci când observațiile scrise și argumentațiile uneia dintre părți conțin informații confidențiale. Părțile păstrează caracterul confidențial al audierilor comisiei de arbitraj în cazul în care audierile se desfășoară în sesiuni închise publicului.

N.   CONTACTE EX PARTE

| 45. | Comisia de arbitraj nu se întâlnește și nu comunică cu o parte în absența celeilalte părți. |
| --- | --- |

45.

Comisia de arbitraj nu se întâlnește și nu comunică cu o parte în absența celeilalte părți.

| 46. | Un arbitru nu discută niciun aspect care fac obiectul procedurii cu una dintre părți sau cu ambele părți în absența celorlalți arbitri. |
| --- | --- |

46.

Un arbitru nu discută niciun aspect care fac obiectul procedurii cu una dintre părți sau cu ambele părți în absența celorlalți arbitri.

O.   OBSERVAȚII DE LA AMICUS CURIAE

| 47. | Cu excepția cazului în care părțile convin altfel, în termen de cinci zile de la data constituirii comisiei de arbitraj, aceasta poate primi observații scrise nesolicitate din partea unor persoane fizice ale uneia dintre părți sau din partea unor persoane juridice stabilite pe teritoriul uneia dintre părți, independente de guvernele părților, cu condiția ca ele:






  (a) | să fie primite de către comisia de arbitraj în termen de zece zile de la data înființării comisiei de arbitraj; |
| --- | --- | --- |

47.

Cu excepția cazului în care părțile convin altfel, în termen de cinci zile de la data constituirii comisiei de arbitraj, aceasta poate primi observații scrise nesolicitate din partea unor persoane fizice ale uneia dintre părți sau din partea unor persoane juridice stabilite pe teritoriul uneia dintre părți, independente de guvernele părților, cu condiția ca ele:

(a)

să fie primite de către comisia de arbitraj în termen de zece zile de la data înființării comisiei de arbitraj;

| (b) | să fie concise și, în niciun caz, să nu depășească 15 pagini, inclusiv anexele, redactate folosind spațiere dublă; |
| --- | --- |

(b)

să fie concise și, în niciun caz, să nu depășească 15 pagini, inclusiv anexele, redactate folosind spațiere dublă;

| (c) | să fie direct relevante pentru un fapt sau un aspect juridic examinat de comisia de arbitraj; |
| --- | --- |

(c)

să fie direct relevante pentru un fapt sau un aspect juridic examinat de comisia de arbitraj;

| (d) | să conțină o descriere a persoanei care transmite observațiile, inclusiv, în cazul unei persoane fizice, naționalitatea, iar în cazul unei persoane juridice, locul de rezidență, natura activităților sale, forma juridică, obiectivele sale generale și sursa sa de finanțare; |
| --- | --- |

(d)

să conțină o descriere a persoanei care transmite observațiile, inclusiv, în cazul unei persoane fizice, naționalitatea, iar în cazul unei persoane juridice, locul de rezidență, natura activităților sale, forma juridică, obiectivele sale generale și sursa sa de finanțare;

| (e) | să precizeze natura interesului pe care persoana respectivă îl are în legătură cu procedurile comisiei de arbitraj; precum și |
| --- | --- |

(e)

să precizeze natura interesului pe care persoana respectivă îl are în legătură cu procedurile comisiei de arbitraj; precum și

| (f) | să fie redactate în limbile alese de părți, în conformitate cu punctele 54 și 55 din prezentul regulament de procedură. |
| --- | --- |

(f)

să fie redactate în limbile alese de părți, în conformitate cu punctele 54 și 55 din prezentul regulament de procedură.

| 48. | Observațiile se transmit părților pentru ca acestea să poată transmite comentariile lor. În termen de 10 zile de la transmitere, părțile pot comunica comentariile lor comisiei de arbitraj. |
| --- | --- |

48.

Observațiile se transmit părților pentru ca acestea să poată transmite comentariile lor. În termen de 10 zile de la transmitere, părțile pot comunica comentariile lor comisiei de arbitraj.

| 49. | Comisia de arbitraj menționează, în raportul ei, toate observațiile primite în conformitate cu punctul 47. Comisia de arbitraj nu este obligată să abordeze, în raportul ei, argumentele formulate în aceste observații, însă, în cazul în care o face, ea ține seama și de orice comentarii formulate de părți în temeiul punctului 48. |
| --- | --- |

49.

Comisia de arbitraj menționează, în raportul ei, toate observațiile primite în conformitate cu punctul 47. Comisia de arbitraj nu este obligată să abordeze, în raportul ei, argumentele formulate în aceste observații, însă, în cazul în care o face, ea ține seama și de orice comentarii formulate de părți în temeiul punctului 48.

P.   CAZURI DE URGENȚĂ

| 50. | În cazurile urgente menționate la alineatul (2) de la articolul 52 (Hotărârea comisiei de arbitraj) din acord, comisia de arbitraj, după consultarea părților, ajustează, după caz, termenele menționate în prezentul regulament de procedură, cu excepția celor menționate la punctul 10. Comisia de arbitraj notifică părților respectivele ajustări. |
| --- | --- |

50.

În cazurile urgente menționate la alineatul (2) de la articolul 52 (Hotărârea comisiei de arbitraj) din acord, comisia de arbitraj, după consultarea părților, ajustează, după caz, termenele menționate în prezentul regulament de procedură, cu excepția celor menționate la punctul 10. Comisia de arbitraj notifică părților respectivele ajustări.

| 51. | La solicitarea unei părți, comisia de arbitraj decide, în termen de 10 zile de la înființarea ei, dacă respectivul caz are sau nu un caracter urgent. |
| --- | --- |

51.

La solicitarea unei părți, comisia de arbitraj decide, în termen de 10 zile de la înființarea ei, dacă respectivul caz are sau nu un caracter urgent.

Q.   COSTURI

| 52. | Fiecare parte suportă propriile cheltuieli aferente participării la procedura comisiei de arbitraj. |
| --- | --- |

52.

Fiecare parte suportă propriile cheltuieli aferente participării la procedura comisiei de arbitraj.

| 53. | Fără a aduce atingere punctului 30, părțile partajează în comun și în mod egal cheltuielile eferente aspectelor organizatorice, inclusiv remunerația și cheltuielile arbitrilor și asistenților acestora. |
| --- | --- |

53.

Fără a aduce atingere punctului 30, părțile partajează în comun și în mod egal cheltuielile eferente aspectelor organizatorice, inclusiv remunerația și cheltuielile arbitrilor și asistenților acestora.

R.   TRADUCERE ȘI INTERPRETARE

| 54. | În cursul consultărilor menționate la articolul 47 (Consultări) din acord sau în cursul medierii menționate la articolul 48 (Mediere) din acord, și cel târziu până la reuniunea menționată la punctul 14 din prezentul regulament de procedură, părțile depun eforturi pentru a ajunge la un acord în privința unei limbi comune de lucru care să fie utilizată în cadrul procedurii comisiei de arbitraj. |
| --- | --- |

54.

În cursul consultărilor menționate la articolul 47 (Consultări) din acord sau în cursul medierii menționate la articolul 48 (Mediere) din acord, și cel târziu până la reuniunea menționată la punctul 14 din prezentul regulament de procedură, părțile depun eforturi pentru a ajunge la un acord în privința unei limbi comune de lucru care să fie utilizată în cadrul procedurii comisiei de arbitraj.

| 55. | În cazul în care părțile nu reușesc să ajungă la un acord în privința unei limbi de lucru comune, fiecare parte își redactează observațiile scrise în limba aleasă. Fiecare parte furnizează, în același timp, o traducere în limba aleasă de cealaltă parte, cu excepția cazului în care observațiile sale sunt scrise în una din limbile de lucru ale OMC. Partea pârâtă asigură interpretarea observațiilor orale în limbile alese de părți. |
| --- | --- |

55.

În cazul în care părțile nu reușesc să ajungă la un acord în privința unei limbi de lucru comune, fiecare parte își redactează observațiile scrise în limba aleasă. Fiecare parte furnizează, în același timp, o traducere în limba aleasă de cealaltă parte, cu excepția cazului în care observațiile sale sunt scrise în una din limbile de lucru ale OMC. Partea pârâtă asigură interpretarea observațiilor orale în limbile alese de părți.

| 56. | Rapoartele și deciziile comisiei de arbitraj se redactează în limba sau limbile alese de părți. În cazul în care părțile nu au convenit asupra unei limbi de lucru comune, raportul intermediar și cel final al comisiei de arbitraj se redactează într-una din limbile de lucru ale OMC. |
| --- | --- |

56.

Rapoartele și deciziile comisiei de arbitraj se redactează în limba sau limbile alese de părți. În cazul în care părțile nu au convenit asupra unei limbi de lucru comune, raportul intermediar și cel final al comisiei de arbitraj se redactează într-una din limbile de lucru ale OMC.

| 57. | Oricare dintre părți poate prezenta comentarii cu privire la exactitatea oricărei versiuni traduse a unui document elaborat în conformitate cu prezentul regulament de procedură. |
| --- | --- |

57.

Oricare dintre părți poate prezenta comentarii cu privire la exactitatea oricărei versiuni traduse a unui document elaborat în conformitate cu prezentul regulament de procedură.

| 58. | Fiecare parte suportă costurile de traducere a observațiilor sale scrise. Costurile aferente traducerii unei hotărâri se suportă în mod egal de către părți. |
| --- | --- |

58.

Fiecare parte suportă costurile de traducere a observațiilor sale scrise. Costurile aferente traducerii unei hotărâri se suportă în mod egal de către părți.

S.   ALTE PROCEDURI

| 59. | Termenele prevăzute în prezentul regulament de procedură se ajustează în conformitate cu termenele speciale prevăzute pentru adoptarea unui raport sau a unei decizii de către comisia de arbitraj în cadrul procedurilor prevăzute la articolul 54 (Termenul rezonabil prevăzut pentru punerea în conformitate), la articolul 55 (Reexaminarea măsurilor adoptate pentru punerea în conformitate cu hotărârea comisiei de arbitraj), la articolul 56 (Soluții temporare în caz de nepunere în conformitate) și la articolul 57 (Reexaminarea măsurilor adoptate pentru punerea în conformitate după adoptarea măsurilor adecvate) din acord. |
| --- | --- |

59.

Termenele prevăzute în prezentul regulament de procedură se ajustează în conformitate cu termenele speciale prevăzute pentru adoptarea unui raport sau a unei decizii de către comisia de arbitraj în cadrul procedurilor prevăzute la articolul 54 (Termenul rezonabil prevăzut pentru punerea în conformitate), la articolul 55 (Reexaminarea măsurilor adoptate pentru punerea în conformitate cu hotărârea comisiei de arbitraj), la articolul 56 (Soluții temporare în caz de nepunere în conformitate) și la articolul 57 (Reexaminarea măsurilor adoptate pentru punerea în conformitate după adoptarea măsurilor adecvate) din acord.

---

ANEXĂ

CODUL DE CONDUITĂ

I.   DEFINIȚII

| 1. | În sensul prezentului cod de conduită:






  (a) | „personal administrativ”, în legătură cu un arbitru, înseamnă persoanele aflate sub conducerea și sub controlul unui arbitru, altele decât asistenții; |
| --- | --- | --- |

1.

În sensul prezentului cod de conduită:

(a)

„personal administrativ”, în legătură cu un arbitru, înseamnă persoanele aflate sub conducerea și sub controlul unui arbitru, altele decât asistenții;

| (b) | „asistent” înseamnă o persoană care, în temeiul mandatului unui arbitru, desfășoară activități de cercetare sau îl asistă pe arbitru în activitatea lui; |
| --- | --- |

(b)

„asistent” înseamnă o persoană care, în temeiul mandatului unui arbitru, desfășoară activități de cercetare sau îl asistă pe arbitru în activitatea lui;

| (c) | „candidat” înseamnă o persoană al cărei nume se află pe lista arbitrilor menționată la articolul 64 (Lista arbitrilor) din acord și care este luată în considerare pentru a fi selectată ca arbitru în temeiul articolului 50 (Instituirea comisiei de arbitraj) din acord; |
| --- | --- |

(c)

„candidat” înseamnă o persoană al cărei nume se află pe lista arbitrilor menționată la articolul 64 (Lista arbitrilor) din acord și care este luată în considerare pentru a fi selectată ca arbitru în temeiul articolului 50 (Instituirea comisiei de arbitraj) din acord;

| (d) | „mediator” înseamnă o persoană care a fost selectată ca mediator în conformitate cu articolul 48 (Mediere) din acord; |
| --- | --- |

(d)

„mediator” înseamnă o persoană care a fost selectată ca mediator în conformitate cu articolul 48 (Mediere) din acord;

| (e) | „membru al comisiei” sau „arbitru” înseamnă un membru al unei comisii de arbitraj. |
| --- | --- |

(e)

„membru al comisiei” sau „arbitru” înseamnă un membru al unei comisii de arbitraj.

II.   PRINCIPII FUNDAMENTALE

| 2. | Pentru a menține integritatea și imparțialitatea mecanismului de soluționare a litigiilor, fiecare candidat și arbitru:






  (a) | se familiarizează cu prezentul cod de conduită; |
| --- | --- | --- |

2.

Pentru a menține integritatea și imparțialitatea mecanismului de soluționare a litigiilor, fiecare candidat și arbitru:

(a)

se familiarizează cu prezentul cod de conduită;

| (b) | este independent și imparțial; |
| --- | --- |

(b)

este independent și imparțial;

| (c) | evită conflictele de interese directe sau indirecte; |
| --- | --- |

(c)

evită conflictele de interese directe sau indirecte;

| (d) | evită conduita necorespunzătoare și aparența de conduită necorespunzătoare sau conduita părtinitoare; |
| --- | --- |

(d)

evită conduita necorespunzătoare și aparența de conduită necorespunzătoare sau conduita părtinitoare;

| (e) | respectă standarde înalte de conduită; precum și |
| --- | --- |

(e)

respectă standarde înalte de conduită; precum și

| (f) | nu este influențat de interes personal, presiuni externe, considerente politice, proteste publice, loialitate față de una dintre părți și teama de critici. |
| --- | --- |

(f)

nu este influențat de interes personal, presiuni externe, considerente politice, proteste publice, loialitate față de una dintre părți și teama de critici.

| 3. | Un arbitru nu își asumă, în mod direct sau indirect, o obligație sau nu acceptă beneficii care ar afecta sau ar putea să afecteze îndeplinirea în mod corespunzător a atribuțiilor sale. |
| --- | --- |

3.

Un arbitru nu își asumă, în mod direct sau indirect, o obligație sau nu acceptă beneficii care ar afecta sau ar putea să afecteze îndeplinirea în mod corespunzător a atribuțiilor sale.

| 4. | Un arbitru nu își folosește poziția în comisia de arbitraj pentru a servi interese personale sau private. Un arbitru evită acțiunile care pot crea impresia că alte persoane se află într-o poziție specială pentru a-l influența. |
| --- | --- |

4.

Un arbitru nu își folosește poziția în comisia de arbitraj pentru a servi interese personale sau private. Un arbitru evită acțiunile care pot crea impresia că alte persoane se află într-o poziție specială pentru a-l influența.

| 5. | Un arbitru nu permite ca judecata sau comportamentul său să fie influențate de relații sau responsabilități financiare, comerciale, profesionale, personale sau sociale, actuale sau anterioare. |
| --- | --- |

5.

Un arbitru nu permite ca judecata sau comportamentul său să fie influențate de relații sau responsabilități financiare, comerciale, profesionale, personale sau sociale, actuale sau anterioare.

| 6. | Un arbitru evită să intre în orice relație sau să dobândească orice interes financiar susceptibil de a-i afecta imparțialitatea sau care ar putea crea, în mod rezonabil, o aparență de conduită necorespunzătoare sau părtinire. |
| --- | --- |

6.

Un arbitru evită să intre în orice relație sau să dobândească orice interes financiar susceptibil de a-i afecta imparțialitatea sau care ar putea crea, în mod rezonabil, o aparență de conduită necorespunzătoare sau părtinire.

III.   OBLIGAȚII DE DEZVĂLUIRE

| 7. | Înainte de acceptarea numirii sale ca arbitru în temeiul articolului 50 (Instituirea comisiei de arbitraj) din acord, un candidat căruia i s-a solicitat să activeze ca arbitru dezvăluie orice interese, relații sau aspecte care i-ar putea afecta independența sau imparțialitatea sau care ar putea, în mod rezonabil, da naștere la o aparență de conduită necorespunzătoare sau de părtinire în cursul procedurii. În acest scop, un candidat depune toate eforturile rezonabile pentru a deveni conștient de existența unor astfel de interese, relații și aspecte, inclusiv interese financiare, interese profesionale sau interese legate de locul de muncă sau de familie. |
| --- | --- |

7.

Înainte de acceptarea numirii sale ca arbitru în temeiul articolului 50 (Instituirea comisiei de arbitraj) din acord, un candidat căruia i s-a solicitat să activeze ca arbitru dezvăluie orice interese, relații sau aspecte care i-ar putea afecta independența sau imparțialitatea sau care ar putea, în mod rezonabil, da naștere la o aparență de conduită necorespunzătoare sau de părtinire în cursul procedurii. În acest scop, un candidat depune toate eforturile rezonabile pentru a deveni conștient de existența unor astfel de interese, relații și aspecte, inclusiv interese financiare, interese profesionale sau interese legate de locul de muncă sau de familie.

| 8. | Obligația de dezvăluire în temeiul punctului 7 reprezintă o datorie permanentă, care impune arbitrului dezvăluirea oricăror astfel de interese, relații sau aspecte care ar putea apărea în orice stadiu al procedurii. |
| --- | --- |

8.

Obligația de dezvăluire în temeiul punctului 7 reprezintă o datorie permanentă, care impune arbitrului dezvăluirea oricăror astfel de interese, relații sau aspecte care ar putea apărea în orice stadiu al procedurii.

| 9. | Un candidat sau un arbitru comunică Comitetului APE, în vederea examinării de către părți, orice aspecte privind încălcări efective sau potențiale ale prezentului cod de conduită de îndată ce află de ele. |
| --- | --- |

9.

Un candidat sau un arbitru comunică Comitetului APE, în vederea examinării de către părți, orice aspecte privind încălcări efective sau potențiale ale prezentului cod de conduită de îndată ce află de ele.

IV.   ÎNDATORIRILE ARBITRILOR

| 10. | După acceptarea numirii sale, un arbitru este disponibil să își îndeplinească atribuțiile și le îndeplinește cu minuțiozitate și promptitudine pe întreaga durată a procedurilor, în mod onest și cu profesionalism. |
| --- | --- |

10.

După acceptarea numirii sale, un arbitru este disponibil să își îndeplinească atribuțiile și le îndeplinește cu minuțiozitate și promptitudine pe întreaga durată a procedurilor, în mod onest și cu profesionalism.

| 11. | În cadrul procedurii, un arbitru analizează doar aspectele care sunt necesare în vederea adoptării unei decizii și nu deleagă această funcție niciunei alte persoane. |
| --- | --- |

11.

În cadrul procedurii, un arbitru analizează doar aspectele care sunt necesare în vederea adoptării unei decizii și nu deleagă această funcție niciunei alte persoane.

| 12. | Un arbitru ia toate măsurile necesare pentru a asigura faptul că asistenții și personalul administrativ cunosc și respectă obligațiile ce le revin arbitrilor în temeiul părților II, III, IV și VI din prezentul Cod de conduită. |
| --- | --- |

12.

Un arbitru ia toate măsurile necesare pentru a asigura faptul că asistenții și personalul administrativ cunosc și respectă obligațiile ce le revin arbitrilor în temeiul părților II, III, IV și VI din prezentul Cod de conduită.

V.   OBLIGAȚIILE FOȘTILOR ARBITRI

| 13. | Orice fost arbitru evită acțiunile care ar putea genera impresia că a favorizat una dintre părți în îndeplinirea atribuțiilor sale sau că ar fi obținut vreun beneficiu în urma deciziei comisiei de arbitraj. |
| --- | --- |

13.

Orice fost arbitru evită acțiunile care ar putea genera impresia că a favorizat una dintre părți în îndeplinirea atribuțiilor sale sau că ar fi obținut vreun beneficiu în urma deciziei comisiei de arbitraj.

| 14. | Orice fost arbitru se conformează obligațiilor prevăzute în partea VI din prezentul cod de conduită. |
| --- | --- |

14.

Orice fost arbitru se conformează obligațiilor prevăzute în partea VI din prezentul cod de conduită.

VI.   CONFIDENȚIALITATE

| 15. | Un arbitru nu dezvăluie, niciodată, informații care nu sunt destinate publicului referitoare la proceduri sau de care a luat cunoștință în cadrul procedurii pentru care a fost desemnat. Un arbitru, în niciun caz, nu dezvăluie, nici nu utilizează, astfel de informații pentru a dobândi avantaje personale, pentru a favoriza alte persoane sau pentru a influența în mod negativ interesele altora. |
| --- | --- |

15.

Un arbitru nu dezvăluie, niciodată, informații care nu sunt destinate publicului referitoare la proceduri sau de care a luat cunoștință în cadrul procedurii pentru care a fost desemnat. Un arbitru, în niciun caz, nu dezvăluie, nici nu utilizează, astfel de informații pentru a dobândi avantaje personale, pentru a favoriza alte persoane sau pentru a influența în mod negativ interesele altora.

| 16. | Un arbitru nu dezvăluie nicio decizie a comisiei de arbitraj sau părți ale acesteia înainte de publicarea ei în conformitate cu capitolul 3 (Proceduri de soluționare a litigiilor) din acord. |
| --- | --- |

16.

Un arbitru nu dezvăluie nicio decizie a comisiei de arbitraj sau părți ale acesteia înainte de publicarea ei în conformitate cu capitolul 3 (Proceduri de soluționare a litigiilor) din acord.

| 17. | Un arbitru nu dezvăluie niciodată conținutul deliberărilor unei comisii de arbitraj sau opiniile vreunui arbitru și nici nu face vreo declarație cu privire la procedura pentru care a fost desemnat sau cu privire la aspectele care fac obiectul litigiului în cadrul procedurii. |
| --- | --- |

17.

Un arbitru nu dezvăluie niciodată conținutul deliberărilor unei comisii de arbitraj sau opiniile vreunui arbitru și nici nu face vreo declarație cu privire la procedura pentru care a fost desemnat sau cu privire la aspectele care fac obiectul litigiului în cadrul procedurii.

VII.   CHELTUIELI

| 18. | Fiecare arbitru păstrează o evidență și întocmește un raport final cu privire la timpul dedicat procedurii și la cheltuielile sale, precum și cu privire la timpul alocat și la cheltuielile suportate de asistenții și de personalul său administrativ. |
| --- | --- |

18.

Fiecare arbitru păstrează o evidență și întocmește un raport final cu privire la timpul dedicat procedurii și la cheltuielile sale, precum și cu privire la timpul alocat și la cheltuielile suportate de asistenții și de personalul său administrativ.

VIII.   MEDIATORI

| 19. | Prezentul cod de conduită se aplică, mutatis mutandis, mediatorilor. |
| --- | --- |

19.

Prezentul cod de conduită se aplică, mutatis mutandis, mediatorilor.

---

Rectificări

| 29.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 335/112 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 335/112

---

Rectificare la Regulamentul (UE) 2019/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2019 privind instituirea unui cadru pentru interoperabilitatea dintre sistemele de informații ale UE în domeniul cooperării polițienești și judiciare, al azilului și al migrației și de modificare a Regulamentelor (UE) 2018/1726, (UE) 2018/1862 și (UE) 2019/816

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 135 din 22 mai 2019
  )

La pagina 100, articolul 7 alineatul (3):

în loc de:

„(3)   Autoritățile statelor membre menționate la alineatul (1) pot utiliza ESP pentru a căuta date referitoare la persoane sau la documentele de călătorie ale acestora în SIS central menționat în Regulamentul (UE) 2018/1860 și în Regulamentul (UE) 2018/1861.”,

se citește:

„(3)   Autoritățile statelor membre menționate la alineatul (1) pot utiliza ESP pentru a căuta date referitoare la persoane sau la documentele de călătorie ale acestora în SIS central menționat în Regulamentul (UE) 2018/1862.”

---

| 29.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 335/113 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 335/113

---

Rectificare la Decizia (UE) 2022/2417 a Consiliului din 26 iulie 2022 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Moldova privind transportul rutier de mărfuri

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 318 din 12 decembrie 2022
  )

| 1. | Titlul de pe pagina de cuprins și titlul de la pagina 1: |
| --- | --- |

1.

Titlul de pe pagina de cuprins și titlul de la pagina 1:

în loc de:

„... din 26 iulie 2022 ...”,

se citește:

„ ... din 5 decembrie 2022 ...”.

| 2. | La pagina 3, locul și data adoptării: |
| --- | --- |

2.

La pagina 3, locul și data adoptării:

în loc de:

„Adoptată la Bruxelles, 26 iulie 2022.”,

se citește:

„Adoptată la Bruxelles, 5 decembrie 2022.”

---

| 29.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 335/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 335/114

---

Rectificare la Decizia (UE) 2022/2435 a Consiliului din 26 iulie 2022 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Ucraina privind transportul rutier de mărfuri

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 319 din 13 decembrie 2022
  )

| 1. | Titlul de pe pagina de cuprins și titlul de la pagina 5: |
| --- | --- |

1.

Titlul de pe pagina de cuprins și titlul de la pagina 5:

în loc de:

„ ... din 26 iulie 2022 ...”,

se citește:

„ ... din 5 decembrie 2022 ...”.

| 2. | La pagina 7, locul și data adoptării: |
| --- | --- |

2.

La pagina 7, locul și data adoptării:

în loc de:

„Adoptată la Bruxelles, 26 iulie 2022.”,

se citește:

„Adoptată la Bruxelles, 5 decembrie 2022.”

---